Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poletna univerzijada Gwangju 2015 se je začela ...
Na tekmovanju, ki združuje športnike študente, je letos rekordna udeležba, skoraj 12.000 tekmovalcev, med njimi je tudi 46 Slovencev
“Odličnost v umu in telesu” ni staro olimpijsko reklo, denimo iz časov Leona Štuklja ali Mira Cerarja, temveč moto Mednarodne univerzitetne športne zveze in posledično tudi univerzijad. Korejci so temu dodali še Razsvetlimo jutri. No, razsvetlili so tudi včeraj. Ognjemeti na slovesnosti ob odprtju so bolj spominjali na olimpijske igre kot na kakšno študentsko zabavo.
Korejski Gwangju od 3. do 14. julija gosti 28. poletno univerzijado. Na tekmovanju, ki združuje športnike študente, je letos rekordna udeležba, skoraj 12.000 tekmovalcev, med njimi je tudi 46 Slovencev.
Na poletnih univerzijadah je Slovenija osvojila 19 medalj, na zimskih kar 77. Pri nosilcih medalj na poletnih univerzijadah je zanimivo to, da so zlate medalje osvajali večinoma športniki, ki so študirali v ZDA: plavalca Sara Isakovič in Jernej Godec ter atletinja Brigita Langerholc. Blaž Medvešek je študij v ZDA le začel, nato se je vrnil v Slovenijo, telovadec Sašo Bertoncelj pa je edini v druščini dobitnikov zlatih medalj, ki ni študiral čez lužo. V Sloveniji je težko združevati vrhunski šport in študij. Večina od letošnjih udeležencev pravi, da študij in šport ne gresta nujno z roko v roki, a jim je oboje v veselje. In tu so lahko za zgled. Med slovenskimi udeleženci univerzijade so med drugim študentje strojništva, medicine, ekonomije, prava, farmacije in športa. Večina jih svoje študijske obveznosti opravlja redno.
Tekmovalka v športni gimnastiki Karmen Astrid Horvat, ki na univerzijadi tekmuje petič, je namreč doktorska študentka v Angliji. Pravi, da je pomembno, da se športnik razvija na čim več področjih. Zato se ji zdi univerzijada zelo pomembno tekmovanje. Najbrž ima prav, čeprav se v Sloveniji po mariborski odpovedi še vedno zdi, da so univerzijade posebne vrste “nebodigatreba”. Sicer pa je o združevanju športa in študija, ki gre lahko tudi zaporedno, ne vedno le vzporedno, v zadnjemu času brez univerzijade največ povedala Tina Maze. In njo je vredno poslušati.
Poletna univerzijada Gwangju 2015 se je začela ...
Na tekmovanju, ki združuje športnike študente, je letos rekordna udeležba, skoraj 12.000 tekmovalcev, med njimi je tudi 46 Slovencev
“Odličnost v umu in telesu” ni staro olimpijsko reklo, denimo iz časov Leona Štuklja ali Mira Cerarja, temveč moto Mednarodne univerzitetne športne zveze in posledično tudi univerzijad. Korejci so temu dodali še Razsvetlimo jutri. No, razsvetlili so tudi včeraj. Ognjemeti na slovesnosti ob odprtju so bolj spominjali na olimpijske igre kot na kakšno študentsko zabavo.
Korejski Gwangju od 3. do 14. julija gosti 28. poletno univerzijado. Na tekmovanju, ki združuje športnike študente, je letos rekordna udeležba, skoraj 12.000 tekmovalcev, med njimi je tudi 46 Slovencev.
Na poletnih univerzijadah je Slovenija osvojila 19 medalj, na zimskih kar 77. Pri nosilcih medalj na poletnih univerzijadah je zanimivo to, da so zlate medalje osvajali večinoma športniki, ki so študirali v ZDA: plavalca Sara Isakovič in Jernej Godec ter atletinja Brigita Langerholc. Blaž Medvešek je študij v ZDA le začel, nato se je vrnil v Slovenijo, telovadec Sašo Bertoncelj pa je edini v druščini dobitnikov zlatih medalj, ki ni študiral čez lužo. V Sloveniji je težko združevati vrhunski šport in študij. Večina od letošnjih udeležencev pravi, da študij in šport ne gresta nujno z roko v roki, a jim je oboje v veselje. In tu so lahko za zgled. Med slovenskimi udeleženci univerzijade so med drugim študentje strojništva, medicine, ekonomije, prava, farmacije in športa. Večina jih svoje študijske obveznosti opravlja redno.
Tekmovalka v športni gimnastiki Karmen Astrid Horvat, ki na univerzijadi tekmuje petič, je namreč doktorska študentka v Angliji. Pravi, da je pomembno, da se športnik razvija na čim več področjih. Zato se ji zdi univerzijada zelo pomembno tekmovanje. Najbrž ima prav, čeprav se v Sloveniji po mariborski odpovedi še vedno zdi, da so univerzijade posebne vrste “nebodigatreba”. Sicer pa je o združevanju športa in študija, ki gre lahko tudi zaporedno, ne vedno le vzporedno, v zadnjemu času brez univerzijade največ povedala Tina Maze. In njo je vredno poslušati.
Nogometaši Maribora in Olimpije so odigrali zadnji letošnji derbi. V Ljudskem vrtu so imeli domačini priložnost da še dodatno pobegnejo tekmecem v boju za naslov prvaka. O razpletu in zaključku prvenstva v jutranji športni zgodbi.
V jutranji športni zgodbi se preselimo v Baskijo ob zaključku kolesarske dirke, kjer je Primož Roglič včeraj izgubil majico vodilnega.
Kolesarska dirka po Flandriji je drugi izmed petih kolesarskih spomenikov, na zadnjih treh so slavili slovenski kolesarji, ki v zadnjem obdobju izstopajoče krojijo vrh kolesarskih dirk.
Hokejsko državno prvenstvo v finalu ne prinaša tekem najboljših slovenskih moštev. Zakaj, izveste v jutranji športni zgodbi.
Ob začetku finala svetovnega pokala v Planici se preselimo v dolino pod Poncami, kjer najboljši skakalci zaokrožujejo sezono na najvišji ravni.
V Franciji se je končala sezona svetovnega pokala alpskih smučarjev in smučark. Vtise ob koncu sezone strnemo v jutranji športni zgodbi.
Kolesarji spomladi v pripravah na vrhunce sezone nabirajo kilometre na večetapnih dirkah, vrhunce pa pomenijo spomladanske klasične dirke. Na prvi med Milanom in San Remom sta bila na startu prvič v sezoni skupaj najboljša slovenska kolesarja.
V Beogradu se atleti merijo na dvoranskem svetovnem prvenstvu. Ena največjih športnih dvoran v Evropi je v atletski preobleki. Z utrinkom s prizorišča vam postrežemo v jutranji športni zgodbi.
V jutranji športni zgodbi ujamete utrinek s tekme nekdanjih košarkarskih evropskih velikanov Virtusa in Olimpije, ki si želita povratka v Evroligo.
Končano je še zadnje veliko tekmovanje po okriljem mednarodne smučarske zveze v letošnji sezoni. Snežinke zlate, srebrne in bronaste so razdelili med najboljše letalce na smučeh. V jutranji športni zgodbi ponudimo utrinek iz Vikersunda.
Pokal Vitranc je v Kranjski Gori znova združil najboljše alpske smučarje. Letošnja izvedba ponuja dva veleslaloma in dodatno draž za slovenske privržence smučanja s srebrnim z olimpijskih iger Žanom Kranjcem. V jutranji športni zgodbi ujamete utrinek iz Podkorena.
Hokejisti Olimpije se z Beljakom merijo v četrtfinalnu razširjenega Avstrijskega prvenstva, po drugi tekmi v jutranji športni zgodbi ponudimo zanimivosti in utrinke.
Dva kolesarski dirki potekata vzporedno na evropskih cestah. Na dirki Pariz-Nica je osrednji favorit Primož Roglič, na dirki od Tirenskega do Jadranskega morja pa Tadej Pogačar. Kolesarsko vročico ponudimo v jutranji športni zgodbi.
Na paraolimpijskih igrah v Pekingu je čas za prvi slovenski nastop. Edini tekmovalec v kitajski prestolnici je Jernej Slivnik, ki se bo za uvod s konkurenco pomeril v veleslalomu. Njegov nastop pospremimo na Valu 202.
Motokrosisti so na drugi dirki sezone tekmovali v Italiji. Vtise iz Mantove, kjer je Tim Gajser potrjeval vodilno mesto v svetovnem prvenstvu strnemo v jutrianji športni zgodbi.
Prva odmevnejša enodnevna kolesarska dirka je po Italijanskih belih cestah. Kakšen vpogled je ponudila klasika, ki je tudi na seznamu želenih podvigov Tadeja Pogačarja izveste v jutranji športni zgodbi.
Mednarodna smučarska zveza se je že tretje leto zapored spopadla s številnimi prestavitvami in odpovedmi tekmovanj, ki niso posledica pomanjkanja snega. Kakšni so trendi pridobivanja organizatorjev in kaj morajo ti zagotoviti, izveste v jutranji športni zgodbi.
Neveljaven email naslov