Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vsakršne kritike na račun dirkanja bi bile po uvodnih dirkah sezone v Avstraliji in Bahrajnu neutemeljene. Če je v zadnjem desetletju Formula 1 velikokrat bila na udaru zaradi dolgočasnih dirk, tega za novo sezono gotovo ne moremo reči. Vsaj kar se tiče dogajanja v nedeljo, ko gre zares. Povsem druga zgodba pa so kvalifikacije. Novi kvalifikacijski format na izpadanje, ki je oba dirkaška vikenda v novi sezoni povsem zatajil, bi lahko po vsesplošnem konsenzu moštev in dirkačev v paddocku bil spremenjen že preden se je karavana Formule 1 ustavila v Bahrajnu, a zapletlo se je prav pri implementaciji omenjenega konsenza.
Pomanjkanje boja za mesta v zadnjih sekundah in vihranje karirastih zastav ob koncu, ko je steza povsem prazna, povesta več kot dovolj. Za spremembo sistema sredi sezone je potreben torej konsenz vseh moštev. Šef Red Bulla Christian Horner, ki je dejal, da gre v Formuli 1 običajno za precej disfunkcionalno skupino ljudi kar se tiče soglasja, pa je bil eden izmed tistih, ki so pripomogli h komičnemu razpletu oziroma dodatnemu zapletu. Direktor dirk Charlie Whiting je v Melbournu predlagal kompromis, po katerem bi zadnjega izmed treh delov kvalifikacij spremenili, da bi ta bil takšen kot v zadnjih letih, a glasova McLarena in Red Bulla, da bi morale celotne kvalifikacije biti takšne kot v preteklih sezonah sta pomenila, da ni bilo konsenza glede predlaganega kompromisa.
V Bahrajnu se je v soboto tako ponovila avstralska zgodba, predsednik Mednarodne avtomobilistične zveze Jean Todt pa je včeraj sklical nov sestanek za spremembo sistema, a sestanek rešitve ni prinesel. Vodilni možje Formule 1 po besedah Christiana Hornerja namreč ne želijo vnovič vzpostaviti sistema kvalifikacij, ki je še v pretekli sezoni deloval vsaj solidno, na mizi pa so zdaj menda trije predlogi. Naslednji sestanek bo v četrtek, a vodja ekipe Williams, Claire Williams, je izrazila dvom, da bo nov sistem, kakršenkoli že bo, sploh implementiran do naslednje dirke, ki jo čez 2 tedna gosti Kitajska. Nov predlog z današnjega sestanka, ki ga Jean Todt ni želel razkriti, naj bi prav tako kot doslej predvideval 3 dele, le da bi v vsakem namesto sprotnega izpadanja najpočasnejših izpadli tisti, ki bi po koncu vsakega dela imeli najslabši seštevek najhitrejših dveh krogov. V vsakem primeru je težko verjeti, da bi moštva na to pristala.
Združenje voznikov Formule 1 je pred nekaj več kot tednom dni objavilo odprto pismo, v katerem so kritizirali način upravljanja Formule 1, na to pa se je jasno odzval tudi Bernie Ecclestone, ki je dirkače obtožil, da pogosto govorijo le to, kar jim naročijo ekipe. Kimi Räikkönen, eden najbolj priljubljenih dirkačev, pa je v svojem slogu dejal, da se mora Formula 1 avtsajderjem zdeti neumna, ko politika včasih dosega visoke ravni norosti.
Nekaj sprememb je gotovo potrebnih, kot na primer tistih glede kvalifikacij, uvodni dirki pa navkljub vsemu napovedujeta odlično sezono.
Vsakršne kritike na račun dirkanja bi bile po uvodnih dirkah sezone v Avstraliji in Bahrajnu neutemeljene. Če je v zadnjem desetletju Formula 1 velikokrat bila na udaru zaradi dolgočasnih dirk, tega za novo sezono gotovo ne moremo reči. Vsaj kar se tiče dogajanja v nedeljo, ko gre zares. Povsem druga zgodba pa so kvalifikacije. Novi kvalifikacijski format na izpadanje, ki je oba dirkaška vikenda v novi sezoni povsem zatajil, bi lahko po vsesplošnem konsenzu moštev in dirkačev v paddocku bil spremenjen že preden se je karavana Formule 1 ustavila v Bahrajnu, a zapletlo se je prav pri implementaciji omenjenega konsenza.
Pomanjkanje boja za mesta v zadnjih sekundah in vihranje karirastih zastav ob koncu, ko je steza povsem prazna, povesta več kot dovolj. Za spremembo sistema sredi sezone je potreben torej konsenz vseh moštev. Šef Red Bulla Christian Horner, ki je dejal, da gre v Formuli 1 običajno za precej disfunkcionalno skupino ljudi kar se tiče soglasja, pa je bil eden izmed tistih, ki so pripomogli h komičnemu razpletu oziroma dodatnemu zapletu. Direktor dirk Charlie Whiting je v Melbournu predlagal kompromis, po katerem bi zadnjega izmed treh delov kvalifikacij spremenili, da bi ta bil takšen kot v zadnjih letih, a glasova McLarena in Red Bulla, da bi morale celotne kvalifikacije biti takšne kot v preteklih sezonah sta pomenila, da ni bilo konsenza glede predlaganega kompromisa.
V Bahrajnu se je v soboto tako ponovila avstralska zgodba, predsednik Mednarodne avtomobilistične zveze Jean Todt pa je včeraj sklical nov sestanek za spremembo sistema, a sestanek rešitve ni prinesel. Vodilni možje Formule 1 po besedah Christiana Hornerja namreč ne želijo vnovič vzpostaviti sistema kvalifikacij, ki je še v pretekli sezoni deloval vsaj solidno, na mizi pa so zdaj menda trije predlogi. Naslednji sestanek bo v četrtek, a vodja ekipe Williams, Claire Williams, je izrazila dvom, da bo nov sistem, kakršenkoli že bo, sploh implementiran do naslednje dirke, ki jo čez 2 tedna gosti Kitajska. Nov predlog z današnjega sestanka, ki ga Jean Todt ni želel razkriti, naj bi prav tako kot doslej predvideval 3 dele, le da bi v vsakem namesto sprotnega izpadanja najpočasnejših izpadli tisti, ki bi po koncu vsakega dela imeli najslabši seštevek najhitrejših dveh krogov. V vsakem primeru je težko verjeti, da bi moštva na to pristala.
Združenje voznikov Formule 1 je pred nekaj več kot tednom dni objavilo odprto pismo, v katerem so kritizirali način upravljanja Formule 1, na to pa se je jasno odzval tudi Bernie Ecclestone, ki je dirkače obtožil, da pogosto govorijo le to, kar jim naročijo ekipe. Kimi Räikkönen, eden najbolj priljubljenih dirkačev, pa je v svojem slogu dejal, da se mora Formula 1 avtsajderjem zdeti neumna, ko politika včasih dosega visoke ravni norosti.
Nekaj sprememb je gotovo potrebnih, kot na primer tistih glede kvalifikacij, uvodni dirki pa navkljub vsemu napovedujeta odlično sezono.
79. kolesarska dirka po Španiji se je začela s posamično vožnjo na čas. Osrednji slovenski adut za najvišja mesta je Primož Roglič, ki je eden najuspešnejših tekmovalcev v zgodovini dirke. Zasavec je dirko dobil v letih 2019, 2020 in 2021.
Poletni del sezone v smučarskih skokih se je začel v Courchevelu v Franciji, kjer žensko reprezentanco že vodi novi trener Jurij Tepeš.
Nogometaši Celja so se v 3. krogu kvalifikacij za uvrstitev v Evropsko ligo pomerili z irskimi prvaki iz Dublina, z ekipo Shamrock Rovers.
S tekmo prestižne narave med sedanjima zmagovalcema lige prvakov in evropske lige, Real Madridom in Atalanto, se je sinoči v Varšavi še uradno začela nova evropska klubska nogometna sezona.
Po koncu iger 33. olimpijade v Parizu so nekateri športniki med povratkom domov spisali zanimive zgodbe.
Dobra dva tedna smo bili zaprti v športnem mehurčku tisočerih barv, vonjev in okusov. Bolj kot to pa so nas privlačile kolajne. Za uspehom se je gnalo 11.000 športnic in športnikov.
Ko je Janja Garnbret v steni, je videti enostavno, včasih celo igraje. A resnica je precej drugačna. Za lahkotnostjo so ure trdega dela, osredotočenosti, tudi solz.
Slovenija je lovila svetovne prvake Dance, se jim približala le na gol zaostanka, v zadnjih trenutkih olimpijskega polfinala pa izenačenje ni uspelo.
Toni Vodišek ohranja najboljše izhodišče pred nadaljevanjem finala v razredu formula kite. Še enkrat več pa se je izkazalo, kako nepredvidljiv šport je jadranje.
Nekdanji rokometaš Kristijan Čeh na olimpijskem stadionu ni vrgel dovolj daleč, da bi osvojil eno od razpoložljivih medalj. V igri zanjo pa ostajajo slovenski rokometaši, ki so s 33 : 28 premagali Norveško. Pred 25.000 gledalci so podaljšali svoje bivanje v olimpijski vasi, sicer ne tisti, ki smo jo največkrat omenjali.
Janja Garnbret poskuša postati prva športna plezalka z dvema zlatima olimpijskima kolajnama.
Poljaki so končali sanje slovenskih odbojkarjev v Parizu. Boleč poraz pa ne pomeni, da odbojkarji niso zmagovalci.
Jadralci imajo svoj Pariz v Marseillu. Nastope v jadralskem razredu formula kite je uspešno začel Toni Vodišek.
Jan Tratnik je pristal na končnem osmem mestu dolge cestne preizkušnje, kar je četrta najboljša olimpijska uvrstitev slovenskih kolesarjev v zgodovini.
Slovenski odbojkarji so za prvo mesto v predtekmovalni skupini A premagali gostitelje olimpijskih iger, aktualne zmagovalce lige narodov in branilce olimpijskega zlata Francoze. Napetost v dvorani z 12.500 sedeži bi lahko rezal.
Slovenske rokometašice so po porazu z Nemčijo izgubile tudi proti Norveški, prikazale pa precej boljšo igro. Še vedno ohranjajo možnosti za napredovanje v četrtfinale.
Na olimpijskih igrah tekmujejo le najboljši. Navijači znajo vrhunske nastope nagraditi, ne glede na uro, nacionalnost športnikov ali vremenske pogoje.
V športu se veliko ne da narediti čez noč. Razmislek o razmerah v domačem judu ob zlati olimpijski kolajni Andreje Leški.
Na olimpijskih igrah v Parizu so boje na tamkajšnjih brzicah končali še kanuisti. Slovenske barve je v finalu zastopal Benjamin Savšek, eden najboljših športnikov v slalomu na divjih vodah.
Neveljaven email naslov