Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Čeprav je bilo včeraj v Krškem precej manj obiskovalcev, kot smo jih ob ovalu stadiona Matije Gubca videli v prejšnjih letih, pa je za nami nov izjemen športni spektakel v obubožanem slovenskem športnem okolišu. Vsem, ki so se v Krškem zgolj osem mesecev po zadnji Veliki nagradi motociklistov brez zavor znova podali v lov za denarjem, ki je omogočil izvedbo, velja le stisniti roko, da še imajo voljo za kaj takega.
Obenem so v teh dneh večkrat poudarili, da bi s svojo prireditvijo radi sledili največjemu slovenskemu športnemu prazniku, ki ga vsako leto v marcu doživljamo v Planici. In dirka v Krškem je nedvomno v tem rangu. Planice seveda ne bo nikdar dosegla po denarju, ki se nabere v blagajni, niti po obisku, kar je seveda nemogoče. Toda Krčani so si za zgled vzeli najboljše in odkar se poskušajo v okolišu, kjer so vsi bogatejši od njih, so pri svojem početju zelo uspešni.
Dva dneva ob Savi sta bila znova pravi motoristični praznik. Edino, kar je znova manjkalo, je bil domači uspeh. Toda prva dama dirke v Krškem Violeta Freeland je zmago dosegla že na začetku tedna, ko je brez vseh slepomišenj dejala, da dokler imamo tako dobrega dirkača, kot je Matej Žagar, bi bil pravi zločin, da mu ne bi omogočili dirkanja tudi na domačem ovalu. Pa čeprav Matej prihaja iz ljubljanskega kluba in ne domačega krškega. Gospa Freelandova je zares presegla nekaj okvirov, ki jih v našem okolju težko presežejo mnogi.
Če si je kdo uspeha želel sinoči, je to nedvomno Matej Žagar, ki pa je na koncu Krško znova zapuščal s sklonjeno glavo. Kot kaže za sabo nima dirkača, ki bi šel po njegovi poti in veliko vprašanje bo, kakšen bo stik našega speedwaya s svetovnim vrhom, ko bo Matej Žagar rekel: “Dovolj je.”
Ima pa slovenski moto šport še enega junaka. Fanta, ki šele prihaja, ki je šele najstnik. Med slovenskima asoma dveh koles na bencinski pogon je kar 14 let razlike. Saj veste, govorim o Timu Gajserju, ki je tudi včeraj na kvalifikacijah VN Latvije v motokrosu vse precej izkušenejše fante pustil za sabo. Upamo, da bo tudi Tim Gajser imel nekdaj možnost, da bo nastopil na domači VN Slovenije. Oče Bogo je to že obljubil in zdaj se vse postavlja tako, da je očitno od prvega dne imel prav, ko je trdil, da je njegov sin fant iz pravega testa – fant za naslov najboljšega na svetu.
Tim Gajser ima veliko prednost pred Matejem Žagarjem že zdaj. Sedi namreč na tovarniškem motorju. Teh pravil v speedwaju enostavno ni, pa čeprav so fantje z ovalov za svoje nastopanje vsaj malo nagrajeni po vsaki dirki.
Motokrosisti morajo v povezavi z denarjem zgolj plačevati startnine, ki znašajo 1.000 evrov. Vse drugo je stvar pogodbe z moštvom. Koliko je ob obeh omenjenih dirkačih slovenskih pokroviteljev, ne bom načenjal v tem jutru delavskega praznika. Na srečo pa jima ob strani stoji vsaj slovenska krovna organizacija, ki ob vseh nas voznikih skrbi tudi za slovenski motociklistični šport.
Čeprav je bilo včeraj v Krškem precej manj obiskovalcev, kot smo jih ob ovalu stadiona Matije Gubca videli v prejšnjih letih, pa je za nami nov izjemen športni spektakel v obubožanem slovenskem športnem okolišu. Vsem, ki so se v Krškem zgolj osem mesecev po zadnji Veliki nagradi motociklistov brez zavor znova podali v lov za denarjem, ki je omogočil izvedbo, velja le stisniti roko, da še imajo voljo za kaj takega.
Obenem so v teh dneh večkrat poudarili, da bi s svojo prireditvijo radi sledili največjemu slovenskemu športnemu prazniku, ki ga vsako leto v marcu doživljamo v Planici. In dirka v Krškem je nedvomno v tem rangu. Planice seveda ne bo nikdar dosegla po denarju, ki se nabere v blagajni, niti po obisku, kar je seveda nemogoče. Toda Krčani so si za zgled vzeli najboljše in odkar se poskušajo v okolišu, kjer so vsi bogatejši od njih, so pri svojem početju zelo uspešni.
Dva dneva ob Savi sta bila znova pravi motoristični praznik. Edino, kar je znova manjkalo, je bil domači uspeh. Toda prva dama dirke v Krškem Violeta Freeland je zmago dosegla že na začetku tedna, ko je brez vseh slepomišenj dejala, da dokler imamo tako dobrega dirkača, kot je Matej Žagar, bi bil pravi zločin, da mu ne bi omogočili dirkanja tudi na domačem ovalu. Pa čeprav Matej prihaja iz ljubljanskega kluba in ne domačega krškega. Gospa Freelandova je zares presegla nekaj okvirov, ki jih v našem okolju težko presežejo mnogi.
Če si je kdo uspeha želel sinoči, je to nedvomno Matej Žagar, ki pa je na koncu Krško znova zapuščal s sklonjeno glavo. Kot kaže za sabo nima dirkača, ki bi šel po njegovi poti in veliko vprašanje bo, kakšen bo stik našega speedwaya s svetovnim vrhom, ko bo Matej Žagar rekel: “Dovolj je.”
Ima pa slovenski moto šport še enega junaka. Fanta, ki šele prihaja, ki je šele najstnik. Med slovenskima asoma dveh koles na bencinski pogon je kar 14 let razlike. Saj veste, govorim o Timu Gajserju, ki je tudi včeraj na kvalifikacijah VN Latvije v motokrosu vse precej izkušenejše fante pustil za sabo. Upamo, da bo tudi Tim Gajser imel nekdaj možnost, da bo nastopil na domači VN Slovenije. Oče Bogo je to že obljubil in zdaj se vse postavlja tako, da je očitno od prvega dne imel prav, ko je trdil, da je njegov sin fant iz pravega testa – fant za naslov najboljšega na svetu.
Tim Gajser ima veliko prednost pred Matejem Žagarjem že zdaj. Sedi namreč na tovarniškem motorju. Teh pravil v speedwaju enostavno ni, pa čeprav so fantje z ovalov za svoje nastopanje vsaj malo nagrajeni po vsaki dirki.
Motokrosisti morajo v povezavi z denarjem zgolj plačevati startnine, ki znašajo 1.000 evrov. Vse drugo je stvar pogodbe z moštvom. Koliko je ob obeh omenjenih dirkačih slovenskih pokroviteljev, ne bom načenjal v tem jutru delavskega praznika. Na srečo pa jima ob strani stoji vsaj slovenska krovna organizacija, ki ob vseh nas voznikih skrbi tudi za slovenski motociklistični šport.
Po Novoletni turneji so se skakalci zaustavili v dolini Fiemme na neobičajnem prizorišču tekem za svetovni pokal, kjer je bila zadnja tekma v času Svetovnega prvenstva leta 2013, ko je dve kolajni osvojil Peter Prevc. O tokratnem slovenskem izkupičku v jutranji športni zgodbi razglablja Matej Hrastar.
Na zadnji veleslalomski tekmi v Avstriji je na vrh zmagovalnega odra prvič v karieri stopil Žan Kranjec, o naslednjem veleslalomu v Adelbodnu na enem najtežjih terenov Svetovnega pokala je jutranjo športno zgodbo pripravil Marko Cirman.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Ob zaključku 67. Novoletne skakalne turneje z vrhunci in zanimivostmi v jutranji športni zgodbi postreže Boštjan Reberšak
Karavana alpskih smučarjev in smučark se je zaustavila v Zagrebu, kjer je pred leti za evforijo skrbela Janica Kostelič. Kako je s tekmo na Sljemenu danes, v jutranji športni zgodbi razloži Igor Tominec.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
V teh dneh 50 let praznuje najuspešnejši voznik v zgodovini F1. Michael Sumacher, je po karieri doživel hudo poškodbo na smučišču. O legendi F1 v jutranji športni zgodbi razmišlja Aljaž Golčer.
Slovenska moška rokometna reprezentanca bo od daleč spremljala letošnje svetovno prvenstvo. Kljub vsemu bo prve dni v letu izkoristila za priprave in tekme za naslednje izzive.
Smučarski tekači so na drugi postaji novoletne turneje v Švici. Karavana se je po drugem sprintu precej skrčila, tudi slovenska reprezentanca, v jutranji športni zgodbi ugotavlja Dare Rupar.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Po zgledu smučarskih skakalcev je pred leti nastala tudi tekaška izvedba Novoletne turneje. Posebno tekmovanje je za posebne dni v letu v jutranji športni zgodbi zaobjel Dare Rupar.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Številni športi v prazničnih dneh iščejo svoj medijski prostor in čas, ki ga lahko zapolnijo navijačem in privržencem. Da tudi nogomet ni izjema, v jutranji športni zgodbi ugotavlja Aljaž Golčer.
Onstran Atlantika se nadaljujeta hokejska in košarkarska liga. Za slovenske ljubitelje športa ima poseben draž v zadnjem obdobju predvsem košarkarska z Luko Dončićem, Marko Pangerc pa v jutranji športni zgodbi ponuja vpogled v profesionalno hokejsko ligo.
Neveljaven email naslov