Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Seefeldu se je v nedeljo končalo Svetovno prvenstvo nordijskih smučarjev. Vrhunce, zanimivosti in slovenski izkupiček v jutranjo športno zgodbo preplete Boštjan Reberšak.
Zaradi srebrne medalje Anamarije Lampič in Katje Višnar lahko pravkar končano prvenstvo na Tirolskem označimo za uspešno
Včeraj se je na Tirolskem končalo Svetovno prvenstvo v nordijskem smučanju. Na vrhu so z rekordnimi 13. zlatimi kolajnami Norvežani, med 12. dobitniki kolajn pa je tudi Slovenija.
Prvenstvo v Seefeldu je šele 6. s slovensko kolajno in zato uspešno za slovensko reprezentanco. Če pogledamo globlje je bilo to prvenstvo učenja ne samo tekmovalcev ampak tudi stroke. Razmere in rezultati v slovenskem nordijskem smučanju so narekovale spremembe v strokovnih vodstvih še preden smo lani maja izvedeli, da bo Planica leta 2023 gostila Svetovno prvenstvo. V minulih 14. dneh so v Seefeldu tako na Svetovnih prvenstvih debitirali prav vsi glavni trenerji slovenskih reprezentanc. Nekateri prvenstvo zapuščajo razočarani, drugi vdani v usodo sezon v svetovnih pokalih, med tretje nasmejane pa sodi Nejc Brodar, ki mu je uspelo med dobitnice kolajn popeljati Katjo Višnar in Anamarijo Lampič. V luči domačega Svetovnega prvenstva čez štiri leta so bile izkušnje v Seefeldu za prav vsakega od štirih glavnih trenerjev neprecenljive. Stroka in nadrejeni bodo ocenili ali gre razvoj v pravo smer in če bo odločitev takšna je potrebno zagotoviti vso možno podporo trenutni stroki in jo še okrepiti. Rezultati se ne ustvarjajo čez noč in če želi slovenska reprezentanca tako kot Avstrijska v Seefeldu preseči pričakovanja bo potrebno zelo hitro zavihati rokave, zagotoviti dodatna finančna sredstva in predvsem na enem mestu združiti vse znanje, ki jo premore slovenska stroka ne samo trenutna. Avstrijci so na domačem prvenstvu pričakovali največ pet kolajn osvojili so jih devet. Domača prvenstva dajejo poseben drugačen zagon tudi tekmovalcem in to je potrebno izkoristiti. Ko smo se v minulih dneh pogovarjali z direktorjem Smučarske zveze Slovenije in nekdanjim svetovnim prvakom v smučarskih skokih Francijem Petkom kaj je cilj domačega prvenstva je izstrelil.
Cilj je zelo preprost. Tako dobro organizirati in biti tako uspešen tudi v poslovnem smislu, da se naredi dobiček, ki ga bomo lahko vložili v program.
– Franci Petek
Morda pa bi bilo smelo obrniti miselnost, ob tem ko ima Slovenija verjetno najmodernejši nordijski center na svetu že zgrajen in že pred tekmami pred domačimi gledalci v programe vložiti dodatna sredstva, da bi bil v Planici 2023 tudi zaradi slovenskega tekmovalnega naboja z obiskom in dodatnimi prilivi uspeh zagotovljen. Hkrati so domači uspehi posebna zgodba, v kar smo se lahko prepričali na zadnjih petih prvenstvih. Ko je bilo prvenstvo pred 10. leti na Češkem, pa so se gostitelji za kalkulirali tako pri pripravi prizorišč kot tudi tekmovalcev in to je bilo zadnje prvenstvo, ki ni prineslo dobičkov. A veselja, evforije in polnih prizorišč se ne da izmeriti z denarjem in to mora v tekmovalnem pogledu, ko že tečejo temeljite priprave na domače prvenstvo postati ena od prioritet Smučarske zveze Slovenije.
V Seefeldu se je v nedeljo končalo Svetovno prvenstvo nordijskih smučarjev. Vrhunce, zanimivosti in slovenski izkupiček v jutranjo športno zgodbo preplete Boštjan Reberšak.
Zaradi srebrne medalje Anamarije Lampič in Katje Višnar lahko pravkar končano prvenstvo na Tirolskem označimo za uspešno
Včeraj se je na Tirolskem končalo Svetovno prvenstvo v nordijskem smučanju. Na vrhu so z rekordnimi 13. zlatimi kolajnami Norvežani, med 12. dobitniki kolajn pa je tudi Slovenija.
Prvenstvo v Seefeldu je šele 6. s slovensko kolajno in zato uspešno za slovensko reprezentanco. Če pogledamo globlje je bilo to prvenstvo učenja ne samo tekmovalcev ampak tudi stroke. Razmere in rezultati v slovenskem nordijskem smučanju so narekovale spremembe v strokovnih vodstvih še preden smo lani maja izvedeli, da bo Planica leta 2023 gostila Svetovno prvenstvo. V minulih 14. dneh so v Seefeldu tako na Svetovnih prvenstvih debitirali prav vsi glavni trenerji slovenskih reprezentanc. Nekateri prvenstvo zapuščajo razočarani, drugi vdani v usodo sezon v svetovnih pokalih, med tretje nasmejane pa sodi Nejc Brodar, ki mu je uspelo med dobitnice kolajn popeljati Katjo Višnar in Anamarijo Lampič. V luči domačega Svetovnega prvenstva čez štiri leta so bile izkušnje v Seefeldu za prav vsakega od štirih glavnih trenerjev neprecenljive. Stroka in nadrejeni bodo ocenili ali gre razvoj v pravo smer in če bo odločitev takšna je potrebno zagotoviti vso možno podporo trenutni stroki in jo še okrepiti. Rezultati se ne ustvarjajo čez noč in če želi slovenska reprezentanca tako kot Avstrijska v Seefeldu preseči pričakovanja bo potrebno zelo hitro zavihati rokave, zagotoviti dodatna finančna sredstva in predvsem na enem mestu združiti vse znanje, ki jo premore slovenska stroka ne samo trenutna. Avstrijci so na domačem prvenstvu pričakovali največ pet kolajn osvojili so jih devet. Domača prvenstva dajejo poseben drugačen zagon tudi tekmovalcem in to je potrebno izkoristiti. Ko smo se v minulih dneh pogovarjali z direktorjem Smučarske zveze Slovenije in nekdanjim svetovnim prvakom v smučarskih skokih Francijem Petkom kaj je cilj domačega prvenstva je izstrelil.
Cilj je zelo preprost. Tako dobro organizirati in biti tako uspešen tudi v poslovnem smislu, da se naredi dobiček, ki ga bomo lahko vložili v program.
– Franci Petek
Morda pa bi bilo smelo obrniti miselnost, ob tem ko ima Slovenija verjetno najmodernejši nordijski center na svetu že zgrajen in že pred tekmami pred domačimi gledalci v programe vložiti dodatna sredstva, da bi bil v Planici 2023 tudi zaradi slovenskega tekmovalnega naboja z obiskom in dodatnimi prilivi uspeh zagotovljen. Hkrati so domači uspehi posebna zgodba, v kar smo se lahko prepričali na zadnjih petih prvenstvih. Ko je bilo prvenstvo pred 10. leti na Češkem, pa so se gostitelji za kalkulirali tako pri pripravi prizorišč kot tudi tekmovalcev in to je bilo zadnje prvenstvo, ki ni prineslo dobičkov. A veselja, evforije in polnih prizorišč se ne da izmeriti z denarjem in to mora v tekmovalnem pogledu, ko že tečejo temeljite priprave na domače prvenstvo postati ena od prioritet Smučarske zveze Slovenije.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Ob zaključku 67. Novoletne skakalne turneje z vrhunci in zanimivostmi v jutranji športni zgodbi postreže Boštjan Reberšak
Karavana alpskih smučarjev in smučark se je zaustavila v Zagrebu, kjer je pred leti za evforijo skrbela Janica Kostelič. Kako je s tekmo na Sljemenu danes, v jutranji športni zgodbi razloži Igor Tominec.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
V teh dneh 50 let praznuje najuspešnejši voznik v zgodovini F1. Michael Sumacher, je po karieri doživel hudo poškodbo na smučišču. O legendi F1 v jutranji športni zgodbi razmišlja Aljaž Golčer.
Slovenska moška rokometna reprezentanca bo od daleč spremljala letošnje svetovno prvenstvo. Kljub vsemu bo prve dni v letu izkoristila za priprave in tekme za naslednje izzive.
Smučarski tekači so na drugi postaji novoletne turneje v Švici. Karavana se je po drugem sprintu precej skrčila, tudi slovenska reprezentanca, v jutranji športni zgodbi ugotavlja Dare Rupar.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Po zgledu smučarskih skakalcev je pred leti nastala tudi tekaška izvedba Novoletne turneje. Posebno tekmovanje je za posebne dni v letu v jutranji športni zgodbi zaobjel Dare Rupar.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Številni športi v prazničnih dneh iščejo svoj medijski prostor in čas, ki ga lahko zapolnijo navijačem in privržencem. Da tudi nogomet ni izjema, v jutranji športni zgodbi ugotavlja Aljaž Golčer.
Onstran Atlantika se nadaljujeta hokejska in košarkarska liga. Za slovenske ljubitelje športa ima poseben draž v zadnjem obdobju predvsem košarkarska z Luko Dončićem, Marko Pangerc pa v jutranji športni zgodbi ponuja vpogled v profesionalno hokejsko ligo.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
V Kanalu so pred prazniki podelili prve letošnje odbojkarske lovorike. Boštjan Reberšak je v jutranji športni zgodbi vzel v prerez prvi domači odbojkarski vrhunec sezone.
Najboljša slovenska hokejska kluba tekmujeta v Alpski ligi, kjer se borita za končnico tekmovanja. Marko Pangerc ponuja jutranjo športno zgodbo po medsebojnem obračunu Olimpije in Jesenic.
Neveljaven email naslov