Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Včeraj dopoldne je na ljubljanskih Poljanah potekala prireditev, imenovana "Poljane pojejo", ki jo že peto leto zapored organizirajo Društvo upokojencev Poljane, Dom upokojencev Center in Četrtna skupnost Center. Dogodek je med seboj povezal različne generacije in ustanove, od vrtca do doma upokojencev, vsem pa je skupna ljubezen do petja. Kako je pred štirimi leti sploh prišlo do ideje za to majsko prireditev, je Juretu Čepinu povedala Jera Grobelnik, direktorica doma upokojencev Center.
Včeraj dopoldne je na ljubljanskih Poljanah potekala prireditev, imenovana “Poljane pojejo”, ki jo že peto leto zapored organizirajo Društvo upokojencev Poljane, Dom upokojencev Center in Četrtna skupnost Center. Dogodek je med seboj povezal različne generacije in ustanove, od vrtca do doma upokojencev, vsem pa je skupno veselje do petja. Kot je povedala direktorica doma upokojencev Center, Jera Grobelnik, je bila ideja za ta dogodek povezana z dnevom mladosti, 25. majem.
To je hkrati tudi dan našega doma, zato smo malo prilagajali in potem je prišla ideja, da preko pesmi združimo vse generacije. Vsi, vrtci, šole in upokojenci v okolici se izredni radi udeležujejo te prireditve. Tudi program je tradicionalen, preko petja in pesmi povežemo vrtce, osnovne šole, srednje šole, zaposlene z območja Poljan in naše stanovalce doma ter upokojence dnevnih centrov – skratka od najmlajših do najstarejših, ki še radi pojejo.
Nastop najmlajših
foto: Jure Čepin
Pobudnica prvega srečanja pred štirimi leti je bila gospa Marinka Kapelj, predsednica društva upokojencev Poljane, ki je tudi tokrat aktivno sodelovala pri organizaciji. Povezala se je z delovno terapevtko iz doma in skupaj sta sestavili program, namenjen vsem, ki radi zapojejo.
Mislim, da so bili udeleženci zelo zadovoljni, saj so nastopali pred dokaj veliko množico. Tisti, ki pa so prišli poslušat, pa so bili zagotovo zelo veseli. Zanimivo je, kako z užitkom starejši spremljamo “mularijo” iz vrtca – ti otroci so za našo generacijo izredno ljubko doživetje. Vsekakor drugo leto zgodbo ponovimo!
Solistki z Gimnazije Poljane
foto: Jure Čepin
Da je prireditev potekala gladko in brez zapletov, je poskrbela Saša Novak, delovna terapevtka v domu upokojencev Poljane, ki z gospo Marinko vsako leto vabi vse pevske skupine s področja Poljan,ustvari program in ga tudi povezuje.
Na začetku je bilo nekoliko težje pridobiti vse nastopajoče, začeli smo s pisnimi povabili, potem jih je bilo treba tudi poklicati in malo prepričevati, ker je pa zdaj to že peto srečanje, takšnih problemov ni več. Vsako leto se nam kdo na novo pridruži, poskušamo dodati tudi kakšno posebno točko – letos so bile to osnovnošolke s tapkanjem po mizi – tako da je prireditev vsako leto pestrejša.
Z letošnjimi nastopi so bili zadovoljni tudi obiskovalci. Upokojenka Štefka, ki se prireditve udeleži vsako leto, je pohvalila nove pridobitve in več zborovskih nastopov. Nad številnimi obiskovalci pa je bila navdušena tudi gospa Ana, ki že peto leto zapored sodeluje v pevskem zboru Doma upokojencev Poljane.
Danes smo zapeli tri pesmi, najprej “Gremo na Pokljuko”, nato “Prinesi mi rože” in na koncu še “Orglice”. Vsi nastopajoči, čeprav imamo visoka leta – tudi že čez 90 nekateri – in so morda nekoliko dementni, imamo voljo do petja in smo zelo radi v pevskem zboru. Danes je bilo neverjetno veliko ljudi in to nas zelo veseli.
Prireditve, kakršna je “Poljane pojejo”, so dokaz, da leta ne predstavljajo nobene ovire za pevsko udejstvovanje in da lahko različne generacije medsebojno sodelujejo pri stvareh, ki so jim pri srcu.
883 epizod
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Včeraj dopoldne je na ljubljanskih Poljanah potekala prireditev, imenovana "Poljane pojejo", ki jo že peto leto zapored organizirajo Društvo upokojencev Poljane, Dom upokojencev Center in Četrtna skupnost Center. Dogodek je med seboj povezal različne generacije in ustanove, od vrtca do doma upokojencev, vsem pa je skupna ljubezen do petja. Kako je pred štirimi leti sploh prišlo do ideje za to majsko prireditev, je Juretu Čepinu povedala Jera Grobelnik, direktorica doma upokojencev Center.
Včeraj dopoldne je na ljubljanskih Poljanah potekala prireditev, imenovana “Poljane pojejo”, ki jo že peto leto zapored organizirajo Društvo upokojencev Poljane, Dom upokojencev Center in Četrtna skupnost Center. Dogodek je med seboj povezal različne generacije in ustanove, od vrtca do doma upokojencev, vsem pa je skupno veselje do petja. Kot je povedala direktorica doma upokojencev Center, Jera Grobelnik, je bila ideja za ta dogodek povezana z dnevom mladosti, 25. majem.
To je hkrati tudi dan našega doma, zato smo malo prilagajali in potem je prišla ideja, da preko pesmi združimo vse generacije. Vsi, vrtci, šole in upokojenci v okolici se izredni radi udeležujejo te prireditve. Tudi program je tradicionalen, preko petja in pesmi povežemo vrtce, osnovne šole, srednje šole, zaposlene z območja Poljan in naše stanovalce doma ter upokojence dnevnih centrov – skratka od najmlajših do najstarejših, ki še radi pojejo.
Nastop najmlajših
foto: Jure Čepin
Pobudnica prvega srečanja pred štirimi leti je bila gospa Marinka Kapelj, predsednica društva upokojencev Poljane, ki je tudi tokrat aktivno sodelovala pri organizaciji. Povezala se je z delovno terapevtko iz doma in skupaj sta sestavili program, namenjen vsem, ki radi zapojejo.
Mislim, da so bili udeleženci zelo zadovoljni, saj so nastopali pred dokaj veliko množico. Tisti, ki pa so prišli poslušat, pa so bili zagotovo zelo veseli. Zanimivo je, kako z užitkom starejši spremljamo “mularijo” iz vrtca – ti otroci so za našo generacijo izredno ljubko doživetje. Vsekakor drugo leto zgodbo ponovimo!
Solistki z Gimnazije Poljane
foto: Jure Čepin
Da je prireditev potekala gladko in brez zapletov, je poskrbela Saša Novak, delovna terapevtka v domu upokojencev Poljane, ki z gospo Marinko vsako leto vabi vse pevske skupine s področja Poljan,ustvari program in ga tudi povezuje.
Na začetku je bilo nekoliko težje pridobiti vse nastopajoče, začeli smo s pisnimi povabili, potem jih je bilo treba tudi poklicati in malo prepričevati, ker je pa zdaj to že peto srečanje, takšnih problemov ni več. Vsako leto se nam kdo na novo pridruži, poskušamo dodati tudi kakšno posebno točko – letos so bile to osnovnošolke s tapkanjem po mizi – tako da je prireditev vsako leto pestrejša.
Z letošnjimi nastopi so bili zadovoljni tudi obiskovalci. Upokojenka Štefka, ki se prireditve udeleži vsako leto, je pohvalila nove pridobitve in več zborovskih nastopov. Nad številnimi obiskovalci pa je bila navdušena tudi gospa Ana, ki že peto leto zapored sodeluje v pevskem zboru Doma upokojencev Poljane.
Danes smo zapeli tri pesmi, najprej “Gremo na Pokljuko”, nato “Prinesi mi rože” in na koncu še “Orglice”. Vsi nastopajoči, čeprav imamo visoka leta – tudi že čez 90 nekateri – in so morda nekoliko dementni, imamo voljo do petja in smo zelo radi v pevskem zboru. Danes je bilo neverjetno veliko ljudi in to nas zelo veseli.
Prireditve, kakršna je “Poljane pojejo”, so dokaz, da leta ne predstavljajo nobene ovire za pevsko udejstvovanje in da lahko različne generacije medsebojno sodelujejo pri stvareh, ki so jim pri srcu.
Gost današnje oddaje je še vedno aktiven upokojenec, sicer pa nekdanji direktor Lesnine. Pravi, da ni človek hobijev, zato se je vključil v prostovoljno delo, pomagal je npr. pri organiziranju pro-bono zdravstvene ambulante za bolnike brez zavarovanja. Nekaj svoje dejavnosti bo predstavil v tokratni oddaji.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Magistrica Andrejka Fatur Videtič je juniorka med seniorji. Pred upokojitvijo pred tremi leti je bila zaposlena na Univerzitetnem rehabilitacijskem inštitutu Republike Slovenije Soča. Po poklicu je zdravnica s specializacijo medicine dela, prometa in športa, delala pa je na področju poklicne rehabilitacije. Je tudi sodna izvedenka za medicino dela, prometa in športa. K svojemu aktivnemu življenju je dodala še novinarski krožek na Univerzi za tretje življenjsko obdobje. O sebi in svojem delu bo pripovedovala v četrtkovi oddaji Storž ob 10.30 na Prvem programu Radia Slovenija.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Idilična južnoitalijanska pokrajina Cilento je skupek sedemdesetih vasi, razkropljenih med morjem in hribi. Med 60 tisoč prebivalci jih ima tisoč okoli sto let ali več. Povprečna starost domačinov presega italijansko povprečje za šest let, pri domačinkah pa celo za osem in se zaenkrat ustavlja pri 92-ih. Po najnovejših ugotovitvah znanstvenikov naj bi se skrivnost dolgoživosti skrivala – v črevesju. Ali je to res, se je vprašal tudi naš rimski dopisnik Janko Petrovec, ki se je odpeljal v Cilento, se tam srečal s stoletniki in znanstveniki ter posnel tokratno oddajo Storž.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Na Univerzi za tretje življenjsko obdobje, ki je prisotna že 33 let in v nacionalno mrežo povezuje 52 univerz po Sloveniji, deluje tudi skupina »Dom, kultura bivanja, oprema in prenova«. Slušateljice in slušatelji se posvečajo prilagoditvam v domačem okolju, oblikovali so tudi kriterije za prepoznavanje kritičnih in potencialno problematičnih mest v stanovanju, opozarjajo na najbolj kritična mesta v vsakem domu. Da bomo zdravi in varni v svojem domu, smo v tokratno oddajo povabili nekatere slušateljice omenjene študijske skupine.
ANA GOLOB izhaja iz delavske družine, v kateri je bila najstarejša od šestih otrok. Želela je postati učiteljica, a zaradi pomanjkanja denarja si te želje žal ni mogla uresničiti. Je pa vsak prosti trenutek izkoristila za branje in si tako širila obzorja. Kot stanovalka Doma starejših občanov Fužine se je z veseljem vključila v projekt Lahkonočnice, o katerem in še o marsičem drugem pripoveduje v tokratni oddaji.
Gospa Veronika Konec je v Lambrechtov dom starejših v Slovenskih Konjicah prišla pred letom dni. Za bivanje v domu se je odločila sama in je, kot pravi, navdušena. Spoznala je veliko novih ljudi, dogajanje v domu pa ji popestri prav vsak dan. V pogovoru bomo izvedeli tudi nekaj drobtinic iz njenega življenja.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Tisti, ki vam zgodovina slovenskih kinematografov ni tuja, ste verjetno že slišali za Franca Milošiča, legendo med nekdanjimi mestnimi kinooperaterji. V svoji 40-letni poklicni karieri je Ljubljančan delal vse, kar se je v kinu lahko delalo. Prodajal je karte, bil je biljeter, razvažal je filmske kopije ter delal kot reklamer, programski vodja, upravnik kina, urednik biltena Naš kino in vodja distribucije filmov za Slovenijo. Od kina se je poklicno poslovil leta 2000, a njegova ljubezen do filmske umetnosti z upokojitvijo ni zamrla. Pri skorajšnjih 76. letih Franc Milošič piše svojo filmsko enciklopedijo, na terenu zbira podatke o kinematografih po Sloveniji, napisal je celo že prvih nekaj strani knjige svojih spominov.
Zakonca Bogdanović, Marta in Gabre, sta se pred slabim letom preselila iz vasi Hrast v dom starejših v Črnomlju. Dom sta sprejela zelo dobro in sta zadovoljna v novem okolju, saj je osebje prijazno in komunikativno. Letos ju čaka zanimivo leto, saj bo gospod Gabre praznoval 95. rojstni dan, obenem pa bosta imela tudi 65 let skupne življenjske poti.
Gospa Vida Bukovac je že vse življenje izjemno aktivna. Poleg pedagoškega dela jo je ves čas spremljala tudi glasba, petje, ki mu svoj čas posveča še vedno. Že 24 let je predsednica Društva upokojenih pedagoških delavcev v Celju, doslej so izdali že nekaj avtorskih knjig, Pesmi in prigodnice so delo gospe Vide. Ob novem letu izdajo tudi knjigo veselih druženj, ki jo imenujejo Rastoča knjiga. Tri mandate je bila tudi predsednica slovenskega Društva upokojenih pedagoških delavcev. Obiskali smo jo na njenem domu v Celju, na Prekorju.
V tokratnem Storžu se podajamo v svet tekstila in na Plečnikov vrt. Pred mikrofon smo namreč povabili Gojko Bregar Pajagič, dr. tekstilne tehnologije, muzejsko svetovalko in konservatorsko-restavratorsko svetnico, ki je pred pol leta zaključila svojo poklicno pot v Narodnem muzeju Slovenije. Kljub upokojitvi na nek način še vedno skrbi za kulturno dediščino – je namreč ena od osmih ljudi, ki imajo to čast, da urejajo Plečnikov vrt v Ljubljani. O življenju pred in po upokojitvi se je pogovarjala z Darjo Pograjc.
Neveljaven email naslov