Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sara Burmen iz mariborskega družinskega centra Mir svetuje, kako pomagati starejšim osamljenim
Pogovor je most med ljudmi.
Pogovor in čas, ki ga namenjamo ljudem, zaznamujeta naše odnose in življenje nasploh. Na novo moramo plesti vezi tudi v jeseni življenja. Sara Bürmen iz mariborskega družinskega centra Mir svetuje, kako premagati osamljenost.
Starejši radi pripovedujejo o svojih spominih, če jih le povprašamo. Stik jim veliko pomeni. Morajo čutiti, da nam je mar.
V družinski center Mir prihajajo tako samski kot tudi pari, lahko se priključimo različnim skupinam, lahko tudi samo pokličemo.
Včasih je dovolj en sam obisk, en sam pogovor.
Starejši imajo radi tudi pisno komunikacijo. Kratko pismo, voščilnica. Nekaj, kar jim ostane za spomin.
Predvsem pa se pogovarjajmo! Ni dovolj le “poslušati”, znati moramo tudi “slišati”.
883 epizod
Oddaja STORŽ - Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja - odkriva številne plasti življenja v zreli dobi - od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, aktivnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve, medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. Oddaja STORŽ sicer govori o starejših, namenjena pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Sara Burmen iz mariborskega družinskega centra Mir svetuje, kako pomagati starejšim osamljenim
Pogovor je most med ljudmi.
Pogovor in čas, ki ga namenjamo ljudem, zaznamujeta naše odnose in življenje nasploh. Na novo moramo plesti vezi tudi v jeseni življenja. Sara Bürmen iz mariborskega družinskega centra Mir svetuje, kako premagati osamljenost.
Starejši radi pripovedujejo o svojih spominih, če jih le povprašamo. Stik jim veliko pomeni. Morajo čutiti, da nam je mar.
V družinski center Mir prihajajo tako samski kot tudi pari, lahko se priključimo različnim skupinam, lahko tudi samo pokličemo.
Včasih je dovolj en sam obisk, en sam pogovor.
Starejši imajo radi tudi pisno komunikacijo. Kratko pismo, voščilnica. Nekaj, kar jim ostane za spomin.
Predvsem pa se pogovarjajmo! Ni dovolj le “poslušati”, znati moramo tudi “slišati”.
Ste stari 60 let ali več in radi pišete? Če da, je tokratna oddaja Storž namenjena prav vam. Mestna knjižnica Ljubljana je namreč v sodelovanju s knjižnicami Osrednjeslovenske regije že 8. februarja razpisala natečaj za najboljšo zgodbo "Zgodbe mojega kraja", letošnja tema pa je "Kako smo nekoč preživljali počitnice". Zaključiti bi morali aprila, vendar so zbiranje zgodb zaradi epidemije podaljšali do 1. septembra. Še vedno je torej mesec dni časa, da svoje spomine, povezane s preživljanjem počitnic v vašem kraju ali drugje po Sloveniji, ubesedite z ne več kot 1600 besedami in se potegujete za eno od desetih lepih nagrad. "Starejši imajo vedno veliko spominov," pravi Anja Frković Tršan, območna koordinatorka domoznanske dejavnosti v Službi za razvoj in območnost v Mestni knjižnici Ljubljana.
Staranje prinaša težave s spominom, predvsem kratkoročnim. Vendar z rednim izvajanjem vaj, ki jih priporoča certificirana trenerka spomina Jasmina Lambergar, lahko okrepimo svoje sposobnosti pomnjenja in pozornosti. Koristno je reševanje križank, pa tudi izvajanje vaj za ravnotežje, poslušanje in pripovedovanje ter nova poznanstva.
Prof. Alberto Avguštinčič je dolga leta poučeval filozofijo in sociologijo dijake Poljanske gimnazije. Po upokojitvi se je dejavno vključil v življenje v svoji soseski in četrtni skupnosti. Pred sedmimi leti je izdal avtobiografsko knjigo Vonj pečenih jabolk, v kateri je opisal svoje življenje brez staršev v rejniški družini. Pravkar je izšla njegova druga knjiga z naslovom Kdo sem, v pripravi pa je že tretja. Prof. Alberto Avguštinčič ima zelo pozitiven odnos do starosti in staranja. Prav o tem je začela pogovor z njim Cirila Štuber, ki ga je povabila pred mikrofon.
Društvo prijateljev družine Trojane šteje 20 članic in vse, razen dveh, so upokojenke. Medsebojno druženje na delavnicah ročnih del, izletih in telovadbi jim veliko pomeni. V času epidemije so morale druženje v prostorih društva sicer prekiniti, a želja po dejavnem življenju in druženju je povzročila, da se zdaj dnevno skupaj odpravijo na sprehod. Vsak dan tako nekatere med njimi naredijo vsaj 8000 korakov, izmenjajo novice, recepte in druga drugo spodbujajo. Naši sogovornici bosta predsednica društva Nada Smrkolj in blagajničarka Magda Strasser.
Premnogokrat velja stereotip, da je spolnost le domena mlajših. Ali zrela leta res pomenijo konec spolnega življenja? Ali starejši spolnosti sploh ne potrebujejo? Da so vse to res le stereotipi in da je spolnost starejših lahko tudi drugačna, se je Peter Močnik pogovarjal s Frosino Krstanosko, dr. med., specialistko internistko in specialistko spolne medicine.
Lahko bi rekli, da našo tokratno sogovornico na nek način že poznate. Vam je morda znano, če rečemo Kristina iz Velikih Poljan? To je tista gospa, ki v Svetovalnem servisu rada zastavi kakšno vprašanje ali pokliče, ko odpremo telefone ob različnih temah. In smo jo prosili za pogovor. Prijazno in z veseljem se je odzvala. Obiskala jo je Lucija Fatur, ki pravi, da ko spoznaš gospo Kristino Zajec, se zaveš, da moraš v življenju vedno najti svetlo plat in nekaj, kar te nenehno spodbuja, da greš naprej. Gospa Kristina je res naša zvesta poslušalka in tako sta tudi začeli pogovor.
Dora Beržan kulturo nosi v duši že od majhnih nog. Knjige je kot deklica prebirala na skrivaj, saj je bilo za njeno mamo branje brezdelje. 40 let je živela v Milanu, kamor se je preselila z možem. Pri 65-ih se je vrnila v Izolo in začela pisati pesmi. Danes si lahko v knjižnici izposodite dve knjigi pod kateri se je podpisala, trenutno piše tretjo, svoje misli pa včasih izlije na papir tudi za lokalni izoljanski tednik Mandrač. Bogato skrinjo življenjskih izkušenj, spoznanj in razmišljanj je odprla Darji Pograjc, ki je pogovor posnela za oddajo Storž.
PRODOR je študentski inovativni projekt z namenom osveščanja o zdravem načinu življenja. Pri projektu sodelujejo študentje Zdravstvene fakultete, Fakultete za družbene vede, Fakultete za socialno delo Univerze v Ljubljani in Zveza društev upokojencev Slovenije. Študentje na ta način pridobijo praktične izkušnje že med študijem, cilj pa je, da bi bili starostniki kar najdlje samooskrbni in ne bI potrebovali pomoči storitev dolgotrajne oskrbe.
Oddaja STORŽ – Starejši v tretjem obdobju renesanse življenja – odkriva številne plasti življenja v zreli dobi, od družbenih pomenov in ekonomskih posledic staranja prebivalstva, dejavnosti starejših ljudi, njihove vključenosti v družbo, možnosti ponovne zaposlitve in medgeneracijskega sodelovanja do rekreativnih dejavnosti, izobraževanja za starejše, zdravstvenih težav in modrih nasvetov znanih Slovencev. STORŽ sicer pripoveduje o starejših, namenjen pa je vsem, ki se sprašujejo o kakovosti življenja.
Poleg dejavnosti, ki so obstale zaradi epidemije, so seveda tudi dejavnosti in srečevanja na Univerzi za tretje živlenjsko obdobje. V eni od preteklih oddaj smo že predstavili skupino, kjer se srečujejo na daljavo, kjer pa je študentov več, ta možnost žal ni mogoča. Tako je tudi v Mariboru, kjer eno od skupin vodi gospa Slavica Tovšak. V Maribor jo je poklicala Lucija Fatur.
Center za zaslužne profesorje in upokojene visokošolske učitelje Univerze v Mariboru je postal 66. član prestižne mreže univerz Age - Friendly University Global Network, ki združuje Evropske univerze, prijazne do starosti prijaznih univerz in deluje na Dublinski mestni univerzi. Tako se tudi mariborski univerzi odpirajo priložnosti za sodelovanje upokojenih profesorjev v izobraževalnem in raziskovalnem procesu po upokojitvi. O članstvu v tej prestižni mreži pripoveduje vodja Centra za zaslužne profesorje in upokojene visokošolske učitelje Univerze v Mariboru Peter Glavič.
Tokratne minute oddaje zapolnjujete vi, poslušalke in poslušalci. O dnevih, ki ji preživljamo, o tem, kako si zapolnite čas in kaj vas kljub vsemu razveseljuje. Pokličite nas na tel. številko 01 475 22 22.
V dneh, pravzaprav tednih, ko nas je doletel slogan "ostani doma", še bolj iščemo povezave s starejšimi, našimi starši in starimi starši, povezave, ki jih do zdaj nismo uporabljali, oni pa morda niti niso poznali. Zato je prav vsaka razlaga, pomoč, dobrodošla, kajti tudi to mora biti na daljavo. V naslednjih minutah bo svojo pomoč starejšim predstavila Saša Gerčar.
Gospa Dušica Kunaver je tista babica, ki v teh dneh otroke trikrat na teden na facebook strani Babica Dušica pripoveduje razveseli s pripovedovanjem pravljic. Sicer upokojena profesorica angleščine in ruščine že vse življenje zbira ljudsko izročilo in ga kot pripovedovalka deli med najmlajše. Poklicala jo je Lucija Fatur.
S staranjem prebivalstva se vse bolj odpirajo vprašanja bivanja v tretjem življenjskem obdobju. Zelo navezani na svoj dom nekateri še vedno s predsodki razmišljajo o domovih za starejše, po drugi strani je v domovih velika prostorska stiska. Zato je nujno razmišljati o alternativnih oblikah bivanja starejših in prav o tem govorimo v tokratni oddaji z Mašo Hawlina iz Zadrugatorja in dr. Boštjanom Kerblerjem z Urbanističnega inštituta.
Trenutne razmere so zahtevale spremenjen način izobraževanja prav na vseh izobraževalnih ustanovah. Učenci in dijaki rešujejo naloge, ki jih dobivajo sproti, študentje sledijo predavanjem prek spleta, prek spleta šolsko leto nadaljujejo glasbene šole. Tudi Univerza za tretje življenjsko obdobje pri tem ni izjema. Nekateri mentorji so svojim skupinam ponudili izobraževanje na daljavo in o tej izkušnji pripovedujeta študentka Slavica Bizjak in mentorica skupine za umetnostno zgodovino Rajka Bračun Sova.
Strogi ukrepi za zajezitev novega koronavirusa so popolnoma spremenili tudi življenje v domovih za starejše. Med stanovalci Koroškega doma starostnikov k sreči ni okužb s koronavirusom in vsi se trudijo, da bi tako tudi ostalo. So se pa domislili, kako omiliti vsakdanje stiske, zdaj ko druženje ni zaželeno. Metka Pirc je v Slovenj Gradcu preverila, kako so se znašli v med izolacijo, in ugotovila, da se imajo kljub temu lepo.
Stanovanjska in bivanjska problematika mladih predstavlja veliko izzivov in zastavlja veliko vprašanj. Mladi se dandanes težko stanovanjsko osamosvojijo, saj predstavlja nakup stanovanja izjemno težko rešljiv finančni zalogaj, najemnine so prav tako visoke. Je morda rešitev v medgeneracijskem sodelovanju, bi bila rešitev menjava stanovanj med generacijami? O tem bo tekla beseda v tokratni oddaji, pripravlja jo Lucija Fatur.
Skoraj vsak šesti Slovenec, starejši od 65 let, živi v revščini. Mariborsko dobrodelno društvo Humanitarček opozarja na to problematiko z osebnimi zgodbami, ki so jih zbrali v projektu Vida. Le-ta je zdaj zaživel tudi na posebni spletni strani, kjer najdejo koristne informacije tako tisti, ki pomoč potrebujejo, kot tudi tisti, ki bi radi pomagali. Na te zgodbe pa bomo odslej v sodelovanju s Humanitarčkom enkrat mesečno opozarjali tudi na naših programih. Irena Kodrič Cizerl se je pogovarjala s predsednico društva Ninno Kozorog.
Neveljaven email naslov