Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ženske na položajih, v spopadih, v frizerskem salonu majhnega mesteca, med razkrivanjem intimnih dogodkov, v kompleksnem čustvovanju in na poti podiranja strogih mej ter v odpiranju prostora za različne spolne identitete. Tu so tudi maske, ki se odpoveduje govoru in besedi, moški in ženski…. V oddaji Svet kulture bomo več povedali o avtorskem projektu Branka Završana Dej, ne govor, gledališkem projektu več avtorjev Kako ostanem lepa in svobodna ter predstavi Jeklene magnolije Roberta Harlinga.
3641 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Ženske na položajih, v spopadih, v frizerskem salonu majhnega mesteca, med razkrivanjem intimnih dogodkov, v kompleksnem čustvovanju in na poti podiranja strogih mej ter v odpiranju prostora za različne spolne identitete. Tu so tudi maske, ki se odpoveduje govoru in besedi, moški in ženski…. V oddaji Svet kulture bomo več povedali o avtorskem projektu Branka Završana Dej, ne govor, gledališkem projektu več avtorjev Kako ostanem lepa in svobodna ter predstavi Jeklene magnolije Roberta Harlinga.
V Galeriji Prešernovih nagrajencev Kranj predstavitev nagrajenih umetnikov dopolnjujejo z razstavo del slikarja Živka Marušiča. Nagrado Prešernovega sklada je dobil že leta 1999 za razstavo Slika je mrtva, naj živi slika v Moderni galeriji, in jo po prejetju tudi raztrgal – v znak upora proti temu, kako država ravna z umetniki. Po dveh desetletjih naj bi v Kranju razstavo slikarjevih risb in dnevniških skic odprli v začetku marca, a jim je to preprečila epidemija koronavirusne bolezni. Pregledno razstavo so v kranjski galeriji pripravili v sodelovanju s kustosinjo Nino Jeza in kustosoma Andrejem Medvedom in Markom Arnežem.
25. Slovenski dnevi knjige, ki so jih odprli dopoldne, bodo potekali do 31. maja in ponudili raznolike dogodke, seveda vse vezane na knjigo in branje. Organizator – Društvo slovenskih pisateljev – napoveduje, da bo velik del programa namenjen tudi povezavi literarnih ustvarjalcev z ostalo zainteresirano javnostjo. Zaradi trenutnih omejitev bodo Slovenski dnevi knjige potekali skoraj v celoti na spletu, kjer se bodo vrstila virtualna branja in okrogle mize; od petka do nedelje se bo v štirih mestih po Sloveniji odvijal tudi knjižni Sejem za zraku, nadaljevanje medkoronskega Sejma s kavča, ki bo omogočil kupovanje knjig na prostem. V oddaji se bomo tokrat dotaknili tudi aktualnega dogajanja v Trstu, kjer se dvigujejo glasovi proti vrnitvi Narodnega doma slovenski skupnosti. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Foto: EPA
Kako se je v tem času epidemije spremenilo naše dojemanje nas samih? To vprašanje so si zastavili v Moderni galeriji v Ljubljani in kot odgovor zasnovali obsežno spletno razstavo Virusni avtoportreti, na kateri se predstavlja sto umetnikov od vsepovsod po svetu. V današnjem Svetu kulture še o vsakoletnem majskem srečanju Forum Tomizza. Na njem književniki, publicisti in kritiki obidejo tri mesta, Trst, Koper in Umag in odpirajo aktualna vprašanja našega prostora in časa, letošnji forum pa so zaradi novih razmer preselil na splet. Srečanje so nadomestili z novinarsko predstavitvijo zbornika po koncu dvajsetletnega delovanja, o katerem bomo spregovorili v naši oddaji. Fotografija: izrez iz predstavitvenega videa
Pogledali bomo s kakšnimi priporočili, pa tudi težavami bodo kinodvorane in gledališča stopila v novo normalnost. V oddaji pa tudi o knjižni novosti, prevodu drugega dela trilogije o perzijskem matematiku, astronomu in fiziku Omarju Hajámu bosanskega pisatelja, esejista in dramatika Dževada Karahasan, ki je eden v tujini najbolj priznanih književnikov z območja nekdanje Jugoslavije. Dževad Karahasan v svojih delih sooča in prepleta različne vere in kulture, tradicijo in sodobnost. Tudi vojna v Bosni je v njih pustila močan pečat, predvsem pa pogosto sega daleč v zgodovino, še posebej na območje srednjeveške Perzije. V trilogiji Kaj pripoveduje pepel ob osrednjem liku Omarju Hajamu prikazuje tudi družbene in politične okoliščine tistega časa, torej 11. in 12. stoletja. Prvi del Seme smrti pripoveduje o mladem Hajamu, ki kot dvorni astronom sestavlja svoj sloviti koledar. V drugem delu, Tolažba nočnega neba, pa je Omar Hajam na vrhuncu svoje življenjske poti. Prevajalka Jana Unuk pa poudarja, da v tem delu Karahasan tudi prikaže, kako se lahko družbena utopija sprevrže v nekaj izjemno slabega. Več v oddaji Svet kulture.
V galeriji sodobnih umetnosti Simulaker v Novem mestu odpirajo razstavo Insiders portugalskega umetnika Simaa Besse. »Za njegovo umetniško prakso je značilna risba večjih kot tudi bolj intimnih formatov. Risba kot taka je črtna in skicozno naravna. Barvo in tonske podslikave uporabi predvsem za oblikovanje atmosfere znotraj slikarskega polja. Motivika risb Simaa Besse ima dve izhodišči – figuraliko in ponavljanje,« je zapisal kustos razstave Adrijan Praznik. V oddaji pa danes tudi o knjigi Tržaška branja, v kateri je literarna zgodovinarka Marija Pirjevec zbrala literarnozgodovinske študije in interpretacijske prikaze slovenske književnosti. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Vir: galerija Simulaker
Risbe, skulpture in novodobni mediji, kot je video, so lahko tudi posredniki, skice umetniških idej in dogodkov. Imajo torej dokumentarno vlogo, ekspresivno vlogo, ali oboje hkrati. V Galeriji Zveze društev slovenskih likovnih umetnikov so v tem duhu pripravili razstavo članov Sekcije za video in medijsko umetnost, ki so jo naslovili Zamisli in Zasnove. In še ena današnja tema: v Lamutovem likovnem salonu, enem od razstavišč Galerije Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki, je do 21. junija na ogled razstava novomeške umetnice Tine Mohorović Prestopanja / Crossings. Vabljeni v Svet kulture. Vir grafike (izrez): ZDSLU
Akademski kipar Zoran Srdić Janežič je ustvaril spomenik za Prekmurski trg, s katerim je Ljubljana lansko leto počastila stoto obletnico priključitve Prekmurja matičnemu narodu. To bo osrednja tema današnjega Sveta kulture, ki pa bo v celoti obdan s skulpturami. V mariborskem razstavišču Kibela je namreč na ogled nova razstava ženskih figur z naslovom Glorious Twelfth - Lov na žensko ali dvanajst parabol o njenem obstoju. Avtor je mariborski umetnik Jože Šubic. Vabljeni v našo družbo. Vir grafike: Zoran Srdić Janežič
Umetnik Andrej Škufca je tokrat galerijo napolnil z objekti, ki obiskovalca skoraj izrinjajo iz nje. Želel si je ustvariti prostor, ki ni po meri človeka. Kdor bo obiskal razstavo Črni trg v Mednarodnem grafičnem likovnem centru v Ljubljani, se mu bo morda celo zazdelo, da je stopil v prizore znanstvenofantastične zgodbe. V današnjem Svetu kulture še o romanu Ti je smešno, da mi je ime Donald? Ahmeda Burića. Sugestiven roman pripoveduje o junaku, ki je preživel vojno v Bosni v prvi polovici devetdesetih in ohranil svoje srce. Vir fotografije: MGLC
Karel Pečko, akademski slikar in dejavni člen kulturnega življenja v Slovenj Gradcu, se je rodil septembra leta 1920, ob stoti obletnici njegovega rojstva pa so v Galeriji Slovenj Gradec pripravili dokumentarno umetniško razstavo. Pečko je bil eden od ustanoviteljev Umetnostnega paviljona, predhodnika Koroške galerije likovnih umetnosti, bil pa je tudi prvi vodja Koroške galerije, ki jo je vodil vse do leta 1997. Več o njegovem delovanju na kulturnem podiju in njegovem slikarskem opusu boste izvedeli v današnji oddaji, v kateri vam predstavljamo razstavo Pečkov Slovenj Gradec, dotaknili pa se bomo tudi današnjega mednarodnega dne muzejev.
V oddaji vam danes predstavljamo knjižno novost založbe LUD Šerpa, in sicer prevod treh zgodb povojnega nemškega modernističnega pisatelja Arna Schmidta. Za njegove zgodbe je značilna navezava na ekspresionizem; temačnost, asociativnost in intenzivnost. Tudi prevajalec Slavo Šerc, ki je poslovenil tri novele Arna Schmidta – Leviatan, Priseljenci in Črna ogledala – je imel težko delo, saj je Schmidt izdatno eksperimentiral z jezikom. Danes pa bomo v Svetu kulture razmišljali tudi o tem, kako je zaprta meja z Italijo vplivala na Slovence v Italiji in njihov stik z matico. Vabljeni k poslušanju!
V Slovenski filharmoniji danes zaganjajo spletni abonma, več kot dvajset komornih in zborovskih koncertov, ki jih bodo prek spleta oddajali iz filharmonične dvorane. Z njimi želijo vsaj delno nadomestiti odpadle koncerte oranžnega, modrega in vokalnega abonmaja in predvsem obdržati stik s svojim občinstvom. V oddaji bomo danes predstavili tudi knjigo o kitajskem učenjaku Konfuciju, ki je živel v 6. in 5. stoletju pred našim štetjem. Napisal jo je ameriški novinar Michael Schuman, ki poudarja, da držav Vzhodne Azije še danes ne moremo razumeti brez razumevanja Konfucijeve obsežne dediščine, kar je bil tudi razlog za nastanek knjige. Več v tokratni oddaji Svet kulture!
Goroslav Vukšič – Gogo je bil še pred nekaj meseci neznan v literarnem svetu, potem pa se je pojavil z romanom – Norci pomorci. Avtor je deset let plul po vseh oceanih, sprva kot strojnik, pozneje kot ladijski oficir. Življenje na ladji dobro pozna in to je tudi tema njegovega romana. Predstavljamo pa tudi burno in osupljivi zgodba nepopustljivega aktivista Umberta Tommasinija, ki je zdaj na voljo v slovenskem prevodu. Zgodba o velikem pogumu nas vodi od prve splošne delavske stavke na Tržaškem v začetku stoletja pa vse do politično prebujenih 70. let, ko je Tommasini, tedaj že upokojeni kovač, deloval kot urednik anarhističnih glasil Germinal in Umanità Nova, so zapisali v založbi *cf, pri kateri je knjiga izšla v prevodu Eve Brajkovič.
Pri Cankarjevi založbi v Ljubljani je izšel roman italijanskega pisatelja Marca Missirolija z naslovom Zvestoba. V izvirniku je roman izšel lani in takoj osvojil nagrado Strega Giovani ter se uvrstil med peterico finalistov za najpomembnejšo italijansko literarno nagrado Strega. Še ne štiridesetletni Missiroli je doslej napisal šest romanov, v slovenščini imamo tudi Opolzkosti v zasebnosti iz leta 2015. Oba romana je poslovenil Janko Petrovec, sicer dopisnik nacionalne radiotelevizije iz Rima. Predstavljamo pa tudi knjigo P74 : 20 let, ki dokumentira dejavnost te galerije. Leta 1997 jo je ustanovil umetnik Tadej Pogačar, osnovna področja njenega delovanja pa so samoorganizacija, samoizobraževanje ter kritičen odnos do okoljskih, socialnih in političnih tem.
Čeprav so slovenska gledališča za obiskovalce zaprta in verjetno še nekaj časa bodo, ustvarjalci v njih delujejo na različne načine. Prešernovo gledališče v Kranju danes začenja projekt z naslovom Monologi s kavča. Gre za premierni omnibus osmih kratkih monologov, ki so jih v času epidemije napisali slovenski dramatiki za osem igralcev Prešernovega gledališča v Kranju pod vodstvom režiserjev Maše Pelko in Luka Marcena. Razstavišča pa že vabijo z novimi razstavami – v ljubljanski galeriji Kresija je od danes na ogled razstava Eneja Gale z naslovom Na ramenih pritlikavcev, ki likovno umetnost humorno sooča z znanostjo in lutkarstvom.
Vest o Titovi smrti 4. maja 1980 je zapolnila številne časopisne naslovnice. Kako zbirke starih časopisov pripovedujejo o Josipu Brozu Titu in njegovem boju, prevzemu oblasti, vladavini in smrti? Vodnikova domačija v Ljubljani bo v soboto odprla virtualno razstavo iz zbirke starih časopisov, ki je nastala ob štiridseti obletnici Titove smrti. V oddaji pa bomo predstavili tudi knjigo kratkih zgodb z naslovom Ekoton in drugi grehi mladosti Jerneja Jurna, ki je izšla v zbirki Prvenci založbe Mladinska knjiga.
Danes bo v ospredju avstrijska Koroška. Predstavili vam bomo razstavo ljubljanske Galerije Vžigalica Proti:Gibanje, na kateri si lahko ogledate projekte Kulturnega centra univerze v Celovcu UNIKUM, posredno pa se bomo Koroške dotaknili tudi prek nobelovca Petra Handkeja oziroma njegove drobne mojstrovine, kratkega romana o Handkejevi materi – koroški Slovenki Mariji Sivec. Pred kratkim je namreč izšel nov prevod dela Žalost onkraj sanj, ki ga je nobelovec začel pisati kmalu po pogrebu svoje mame, poslovenila ga je Amalija Maček.
Umetniška beseda premore presežnost, lepoto in fantazijo, lahko pa tudi bodri. Prav spodbudne misli pesnikov zdaj najdemo na seriji plakatov na mariborskih javnih plakatnih mestih. Gre za projekt Moč besede Mestne občine Maribor. V oddaji pa tudi o brezplačnem programu Fotonična šola. Kako na mednarodni trg kreativne fotografije?, ki ga je v sodelovanju s Centrom za kreativnost pripravil Center za sodobno fotografijo – Galerija Photon, ki svoje delovanje še nadalje širi na mednarodni trg.
Marko Radmilovič, radijski kolumnist, ki na Valu 202 že več kot dve desetletji piše Zapise iz močvirja in je pred šestimi leti zanje prejel Ježkovo nagrado, poleg tega pa je avtor številnih radijskih in televizijskih dokumentarnih oddaj, se zdaj predstavlja še kot pisatelj. Pri založbi Beletrina je namreč izšel njegov romaneskni prvenec, kriminalka Kolesar. Več o knjigi v tokratnem Svetu kulture, v katerem se bomo posvetili tudi razstavi mladih ilustratorjev in ilustratork.
Napeta mladinska pustolovščina, v kateri so junaki na sledi zmaju, je januarja letos prepričala žirijo za nagrado modra ptica, ki jo Mladinska založba podeljuje še neobjavljenim literarnim delom. Roman Simone Semenič je zdaj že na voljo bralcem, več o njem pa v tokratni oddaji. V tej vam predstavljamo tudi razstavo angažiranega mariborskega fotografa Bojana Golčarja, ki si jo lahko ogledate na YouTube kanalu Društva Fotoklub Maribor. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Snežana Brumec, s katero se je za oddajo Svet kulture pogovarjal Marko Golja, je izdala roman o pilotu Alojziju Knapu. Gre za biografsko delo o enem prvih slovenskih letalcev, ki je prastric avtorice, v njem pa ta razkrije tudi ljubezensko plat Knapovega življenja. V oddaji danes tudi preverjamo, kakšno pomoč je za reševanje težav v kulturnem in ustvarjalnem sektorju pripravila Evropska komisija; ukrepe pa bodo morale sprejeti posamezne države članice. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Neveljaven email naslov