Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Ljubljani se začenja festival Ment; odprtje bo potekalo v Kinu Šiška, dogajanje pa bo – kot vsako leto – razpršeno po več prizoriščih. Ment je osrednji zimski festivalski dogodek, ki v Slovenijo prinaša svežo glasbo iz vse Evrope, v konferenčnem delu pa trende v glasbeni industriji.
3639 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V Ljubljani se začenja festival Ment; odprtje bo potekalo v Kinu Šiška, dogajanje pa bo – kot vsako leto – razpršeno po več prizoriščih. Ment je osrednji zimski festivalski dogodek, ki v Slovenijo prinaša svežo glasbo iz vse Evrope, v konferenčnem delu pa trende v glasbeni industriji.
Sinoči na predvečer kulturnega praznika so v ljubljanskem Cankarjevem domu tradicionalno podelili Prešernove nagrade, danes pa v spomin na Franceta Prešerna po vsej državi potekajo prireditve. Številne kulturne ustanove so za obiskovalce brezplačno odprle svoja vrata. Na kulturni praznik potekajo tudi dogodki, ki niso neposredno povezani z današnjim dnem. V Galeriji Božidarja Jakca v Kostanjevici na Krki so dopoldne odprli razstava Upor 1573-2023, ki se ob 450. obletnici hrvaško-slovenskega kmečkega upora osredotoča na motiv kmečkih uporov v vizualni umetnosti 20. in 21. stoletja.
Anton Nowak, ustanovni član dunajske secesije, ki je v Brnu vodil slikarsko šolo, se je rodil v Mariboru, a je tam – in v Sloveniji nasploh – ostal skoraj povsem neznan. Nowakova slikarska dela iz umetnikove zapuščine je Pokrajinskemu muzeju Maribor leta 1945 podarila umetnikova sestra, ki je do konca druge svetovne vojne z družino živela v Mariboru, so zapisali pri Umetnostni galeriji Maribor, kamor je nato postopoma prešlo v zbirko okrog 70 Nowakovih slik. Uveljavil se je predvsem kot krajinar in portretist, rad je izbiral slikovite prizore, stare mestne vedute in ruševine gradov, ali hribovite, morske in jezerske pokrajine. Njegovo slikarstvo temelji na barvno svetlem naturalizmu z elementi slikanja na prostem.
Plesalka in koreografinja Leja Jurišić v sodelovanju s scenografko Petro Veber pripravlja plesno predstavo ''Koncert'', prek katere v ospredje postavlja zvrsti umetnosti, ki so v svojem času pretresle to polje, vanj zarezale, ga razburkale in na novo določile. Kot sama večkrat poudarja v intervjujih parola: ''ne morem, ne znam, ne bom'' zanjo ne obstaja in tako se trudi sodelovati z več različnimi umetniki iz različnih področij. Program predstave sestavljajo literarna dela futuristov in dadaistov ter njene avtorske skladbe. V sklopu festivala Fabula pred Fabulo je v Cankarjevem domu gostoval bosanski pisatelj, dramatik in esejist Dževad Karahasan. Ta je v Sloveniji rede gost, prvič smo ga pobliže spoznali že leta 2010, ko je prejel nagrado Vilenice. Njegovo gostovanje v Cankarjevem domu sovpada z izidom njegovega romana ''Vonj po strahu'', ki ga je za Beletrino prevedla Jana Unuk. Gre za tretji del romaneskne trilogije ''O čem pripoveduje pepel'' o srednjeveškem perzijskem matematiku, pesniku in filozofu Omarju Hajamu. [foto: Leja Jurišić, (c) Petra Veber]
Malteški tenorist Joseph Calleja se znova vrača v Ljubljano. Pred enajstimi leti je gostoval na ljubljanskem festivalu, tokrat pa bo nastopil v njegovi zimski različici. V sklopu letošnje 5. izvedbe Zimskega festivala je organizator pripravil osem koncertov, z nocojšnjim pa bodo na svoj račun prišli tudi ljubitelji operne glasbe. V oddaji tudi o dveh razstavah, v Tržiču, obmorskem mestecu v nekdanji Goriški pokrajini, so odprli razstavo o Kandinskem in evropski avantgardi, v Pilonovi galeriji v Ajdovščini pa je na ogled izbor del iz obsežne ustvarjalnosti akademske slikarke Melite Vovk. Foto: Reanu Keeves (commons.wikimedia.org)
Režiser Jernej Lorenci je v predstavi Frančišek s tega religioznega, mitološkega in umetniškega lika želel odstraniti nanos zgodovine in ideologije ter tako izpostaviti predvsem njegovo ''čistost''. Priredbo sta pripravila z Maticem Starino po motivih romana Božji ubožec Nikosa Kazantzakisa, premiera bo nocoj ob 19.30 v Mestnem gledališču Ptuj. Med glasbenimi dogodki pa izpostavljamo koncert, ki se bo ob isti uri začel v Uršulinski cerkvi sv. Trojice v Ljubljani v okviru Sakralnega abonmaja. Pod naslovom Čas rojstva bodo nastopili pevci Mladinske vokalne skupine Glasbene matice Ljubljana, skupaj z inštrumentalisti in dirigentko Irmo Močnik. In še v Narodno galerijo, kjer izbor del iz donacije Metke Krašovec predstavljajo v prepletu s poezijo Tomaža Šalamuna, s katerim si je umetnica delila šestintrideset let skupnega življenja in medsebojni navdih. Vabljeni v Svet kulture. Foto: Mestno gledališče Ptuj, predstava Frančišek
O enem najpomembnejših in najbolj prevajanih sodobnih slovenskih pisateljev, Dragu Jančarju je včeraj v Cankarjevem domu potekal mednarodni simpozij. Združil je sedem referatov, ki so jih pripravili pisateljevi preučevalci, uredniki in prevajalci. Večer je zaokrožil pogovor pisatelja in njegovega srbskega kolega Aleksandra Gátalice. V oddaji poročamo tudi o novem umetniškem projektu, ki se ga lahko udeležijo meščani in obiskovalci mesta Maribor in sicer lahko s klicem na določeno telefonsko številko razpravljajo o umetnosti.
Tina Vrščaj je dobitnica nagrade Mladinske knjige modra ptica 2022 za še neobjavljeno književno delo. Zaslužila si jo je za delo Na klancu. Ob nagrajenki predstavljamo tudi knjigo Plečnikova cerkev za Bežigradom umetnostnega zgodovinarja Francija Lazarinija. Cerkev ima nenavadno zgodbo, saj jo je povojna komunistična oblast sprva porušila, nato pa ponovno zgradila. Iz Trsta poročamo o nizu dogodkov, ki so jih pretekli teden pripravili ob dnevu spomina na žrtve holokavsta. Foto: Mladinska knjiga.
Že ko arhitekt snuje nov objekt, razmišlja o tem, kam in kako se bo ta umestil čez več desetletij. Tako bi vsaj bilo prav. Še toliko bolj to velja za urbaniste, ki načrtujejo večje, zapletene celote. Smo sposobni misliti prihodnost? S tem vprašanjem so pospremili razstavo v malem razstavišču Mestnega muzeja z naslovom Urbane prerokbe: Življenje v Ljubljani leta 2100. Ponuja 30 kratkih prerokb, ki razmišljajo, kako bi bilo lahko videti naše življenje ob naslednjem prelomu stoletja. V Svetu kulture napovedujemo še dva glasbena dogodka: danes ob 19.30 se bo v dvorani Union v Mariboru z nastopom slovitega Švedskega komornega orkestra ter solistoma sopranistko Mojco Erdmann in klarinetistom Kevinom Spagnolo, nadomestil bo napovedanega vodjo orkestra Martina Froesta, nadaljevala sezona, ki jo pripravlja Narodni dom Maribor. Jutri ob 19.30 pa bo skladatelj Matej Bonin s sodelavci v Cankarjevem domu predstavil delo Gimnastika ne/smisla II, kompozicijo za šest tolkalcev in vokalistko s teatralnimi elementi in poezijo Karla Hmeljaka. Foto: Andrej Peunik, z razstave Urbane prerokbe
Generalna skupščina Organizacije združenih narodov je leta 2005 razglasila 27. januar, obletnico osvoboditve taborišča Auschwitz Birkenau leta 1945, kot Mednarodni dan spomina na žrtve holokavsta in temu spominu se poklanjamo tudi v oddaji. O skupini otrok, ki je na dolgem begu pred terorjem nacizma in fašizma leto dni prebila tudi na Lesnem Brdu v okolici Ljubljane, pripoveduje knjiga Leov zapis, katere prevod je nedavno izšel pri ZRC SAZU. Posvečamo se tudi zgodbi, ki je večinoma ne povezujemo z grozotami druge svetovne vojne, a nova izdaja knjige o Bambiju kaže, da to priljubljeno pripoved lahko razumemo tudi kot slutnjo holokavsta. Foto: Radio Koper
Britanska režiserka, plesalka in scenaristka Sally Potter, ki je pred tremi desetletji zaslovela s svojim celovečernim filmom Orlando, se tokrat na velikem odru SNG Drame Ljubljana predstavlja z besedilom Party. The Party je izvirno ime njenega črno-belega filma, ki se je pred štirimi leti slovenskemu občinstvu predstavil na Ljubljanskem mednarodnem filmskem festivalu, a je avtorica pozneje filmski scenarij predelala v dramsko besedilo. V tej obliki ga je za gledališki oder prevedla prevajalka Tina Mahkota, besedilo pa je v jezik uprizoritve prenesel režiser Ivica Buljan. Predstavljamo tudi nedavno izšli prvi zvezek doslej še nekatalogiziranih Srednjeveških rokopisov in fragmentov Narodne in univerzitetne knjižnice, ki ga uredila umetnostna zgodovinarka Nataša Golob. Kot je zapisala, gre pri pripravi katalogov za »odpiranje vrat v srednji vek, čas, ki je za nekatere tako daleč in za druge tako blizu.« FOTO: Peter Uhan/SNG Drama Ljubljana
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
Te dni na 33. tržaškem filmskem festivalu gostujejo slovenski filmarji: Marija Zidar predstavlja dokumentarec Odpuščánje, Rok Biček kratki film Kazenski strel in Matevž Luzar igrani celovečerec Orkester. Minuli teden je minilo 77 let od edinstvenega športnega dogodka, ko so na osvobojenem ozemlju pripravili partizansko zimsko olimpijado, na kateri so udeleženci tekmovali v veleslalomu, patruljnem teku in skokih. O dogodku so posneli dokumentarni film Partizanske smučine Cerkno '45 režiserja in scenarista Dušana Moravca, ki bo na sporedu danes ob 21. uri na TVSLO 1. Nocoj bo v Narodni galeriji potekal koncert v okviru cikla Sozvočje svetov. Na koncertu Komornega godalnega orkestra Slovenske filharmonije z naslovom Izgubljena mladost bo z orkestrom nastopila flavtistka Eva-Nina Kozmus, na sporedu pa bodo dela Maje Čerček, Carla Philippa Emanuela Bacha, Petra Iljiča Čajkovskega in Aleksandra Borodina.
Beseda bo tekla o dveh knjigah: dr. Klemen Jelinčič Boeta je v monografiji Jeziki in ljudstva Evrope zbral več kot 200 jezikovnih gesel, medtem ko so pri Založbi ZRC SAZU izdali zbornik razprav o duhovniku in zgodovinarju Janezu Ludviku Schönlebnu v luči novih raziskav.
Lani umrli tržaški pisatelj Marko Sosič, nekdaj tudi umetniški vodja Slovenskega stalnega gledališča Trst, je že pred leti napisal besedilo Meja sneženja, ki bo zdaj ugledalo luč sveta kot predstava v režiji Gorana Vojnovića. Trpka in pretresljiva drama o zastrupljenih družinskih odnosih ob pomoči izostrenega dialoga govori o molku v družini in potlačitvi dejanj in čustev. Oziramo pa se tudi na razstavno področje v Italiji in napovedujemo nekaj razstav, ki se tam obetajo v prihodnjih mesecih. Foto: SSG Trst, Luca Quaia
V oddaji podrobneje predstavljamo novo uprizoritev komične opere Ljubezenski napoj Gaetana Donizettija, ki bo premiero doživela nocoj na odru ljubljanske Opere, in obsežno monografijo o kulturni dediščini severovzhodne Slovenije Dediči prostora, varuhi pomnikov, ki so jo pripravili sodelavci mariborske enote Zavoda za varstvo kulturne dediščine ob 60-letnici delovanja te ustanove. V ameriški zvezni državi Utah se danes začenja festival neodvisnega filma Sundance, ki bo v celoti potekal na spletu, v Galeriji Photon, centru za sodobno fotografijo v Ljubljani, pa danes odpirajo razstavo dveh ustvarjalcev v okviru tako imenovanega Avtorskega dialoga: Lina Gerkmana in Jakuba Staneka.
V stalnem gledališču v Trstu bodo premierno uprizorili predstavo Nekaj v zraku v režiji Anđelke Nikolić, s katero se poklanjajo domačemu avtorju mednarodnega slovesa, Vladimirju Bartolu. Predstavljamo tudi prvo gostovanje avstrijskega komornega orkestra Camerata Sinfonica Austria v Narodnem domu Celje in simfonični koncert Tako tiho, namenjen dojenčkom in malčkom, ki bo potekal v studiu 26 Radia Slovenija in je nastal v okviru projekta B-AIR. Vir fotografije: SSG
Predstavljamo dve razstavi: različnim pogledom na človekovo kožo – od njene površine do družbene umeščenosti – se posveča razstava v Cankarjevem domu v Ljubljani, medtem ko je v mariborski Kibli na ogled velika skulptura z naslovom Feniks kiparja in nekdanjega ministra za kulturo Zorana Pozniča.
Kako težko je dokumentirati duševno vedenje, nam v večkanalni videoinstalaciji, ki je na ogled v galeriji sodobnih umetnosti Simulaker v Novem mestu, želi prikazati v Trbovljah rojena umetnica mlajše generacije Đejmi Hadrović. Projekt Under 2021 / Pod 21, ki ga je ustvarila na Dunaju, obravnava sedanjo zdravstveno krizo in posledice duševnih motenj zaradi dolgotrajne izolacije. V Svetu kulture se bomo posvetili tudi knjigi Od lastnega glasu do lastne sobe, ki jo je literarna znanstvenica in dramaturginja Katja Mihurko Poniž zasnovala kot pregled ženskega literarnega ustvarjanja vse od trenutka, ko je nastalo prvo besedilo s pripisanim ženskim avtorstvom, do modernizma in z njim slovitega eseja Lastna soba Virginie Woolf. In še komentar Marija Čuka o nedeljskem tradicionalnem božičnem koncertu v tržaški stolnici, ki je simbolno napovedal ponoven zagon slovenske kulture v Italiji. Videoinstalacija Under 2021 / Pod 21 Đejmi Hadrović, foto: Andrej Uduč
Ste vedeli, da danes obeležujemo milijondevetinpetdeseti rojstni dan umetnosti? 17. januar je datum, na katerega je leta 1963 Robert Filliou, umetnik iz avantgardnega gibanja Fluxus izjavil, da se je umetnost rodila na ta dan pred natanko milijon leti. Praznovanje je zasnovala skupina producentov evropskih radijev in širše v neke vrste radijskem festivalu. Koncerti in drugi dogodki, ki bodo zaplavali na nocojšnje radijske valove, so torej rojstnodnevna darila. V projektu evroradijske skupina Ars Acustica sodeluje tudi naš program Ars. Ja, čas je res lahko zelo relativen. Se spomnite občutka, ko kaj izgubiš in potem v glavi sestavljaš zgodbo za nazaj? Po takih poteh drugih ljudi se je v New Yorku odpravila umetnica Lene Lekše, ki si je zadala nalogo, da bo iskala izgubljene predmete. Na spletni strani Craigslist je med oglasi, s katerimi so ljudje iskali izgubljeno, izbrala še zlasti zanimive in se odpravila po ulicah, kjer so se gibali lastniki teh predmetov. Projekt zdaj predstavlja na razstavi v Centru in galeriji P74. Na fotografiji Jaka Berger med nastopom, foto: Sunčan Stone
Center kulture Španski borci in plesna skupina EnKnapGroup predstavljajo nov družabni odrski dogodek »Triplet«. Ta sledi trodelni zasnovi, je preplet predstave v živo, moderiranega pogovora in druženja občinstva z ustvarjalci ter izkušnje oglede delov predstave na VR očalih. Dogodek temelji na predstavi »Odvečni«, ki jo je EnKnapGroup predstavil že oktobra 2020, tematizira pa zaprtje kulturnih institucij in preklic dogodkov zaradi covidnih ukrepov. Objavljen je bil program 52. Tedna slovenske drame. V tekmovalnem programu bo na ogled osem predstav: (1) Andrej Inkret: »In stoletje bo zardelo. Primer Kocbek« v režiji Matjaža Bergerja ter v koprodukciji Anton Podbevšek Teatra in SNG Nova Gorica, (2) Simona Semenič: »jerebika, štrudelj, ples pa še kaj«, režija Jure Novak, SNG Nova Gorica in Slovensko mladinsko gledališče, (3) Srečko Kosovel: »KONS: Novi dobi«, režiser: Žiga Divjak in (4) Simona Semenič: »lepe vide lepo gorijo« v režiji Maše Pelko – oba iz Prešernovega gledališča Kranj, (5) Barbara Zemljič: »Olje črne kumine«, v režiji avtorice – Mestno gledališče ljubljansko, (6) Nina Rajić Kranjac: »Solo« prav tako v režiji avtorice, nastalo v Slovenskem mladinskem gledališču in v koprodukciji z Masko, (7) Drago Jančar in Janez Pipan: »To noč sem jo videl« v režiji Janeza Pipana, SNG Drama Maribor, Burgtheater, Jugoslovensko dramsko pozorište in Cankarjev dom, in še (8) Kolektiv Počemučka: »Under construction«, režija Aljoša Lovrić Krapež, v produkciji Gledališča Glej. V Cankarjevem domu pa se bo odvrtela prva projekcija novega celovečernega filma Vinka Möderndorferja »Zastoj«, idejo za katerega je gojil vse od leta 1998 in tudi izrazil prek različnih medijev. Film tematizira predvsem kronično odsotnost empatije v medčloveških odnosih, kar predstavlja enega najbolj perečih problemov današnjega sveta. Zgodba je podana prek srečanja dveh parov, ki prihajata iz popolnoma različnih socialnih izhodišč in na prvi pogled nimata ničesar skupnega. A tragični dogodek ju v eni noči usodno združi. /foto: Družabni odrski dogodek Triplet, (c) Andrej Lamut/
Neveljaven email naslov