Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Prvič po izvirni objavi v 16. stoletju je izšel Ta pervi deil tiga Noviga testamenta, skupaj s knjigo Ta evangeli svetiga Matevža.
Prvič po izvirni objavi v 16. stoletju je izšel Ta pervi deil tiga Noviga testamenta, skupaj s knjigo Ta evangeli svetiga Matevža. Gre za prvi prevod katere koli knjige Svetega pisma v slovenščino. Z 12. knjigo Zbranih del Primoža Trubarja sta tako izšli znanstvenokritični izdaji dveh ključnih Trubarjevih prevodnih del. V oddaji tudi o premieri mladinske detektivke iCankar, ki bo nocoj na sporedu ptujskega mestnega gledališča, didaktični razstavi Veščine in skrivnosti orglarskih mojstrov, ki daje vpogled v obrt celjskega baročnega orglarskega mojstra Janeza Frančiška Janečka, in razstavi Ludvika Pandurja Figura in njena razsežnost, ki jo bodo danes zvečer odprli v galeriji Media Nox v Mariboru.
3640 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Prvič po izvirni objavi v 16. stoletju je izšel Ta pervi deil tiga Noviga testamenta, skupaj s knjigo Ta evangeli svetiga Matevža.
Prvič po izvirni objavi v 16. stoletju je izšel Ta pervi deil tiga Noviga testamenta, skupaj s knjigo Ta evangeli svetiga Matevža. Gre za prvi prevod katere koli knjige Svetega pisma v slovenščino. Z 12. knjigo Zbranih del Primoža Trubarja sta tako izšli znanstvenokritični izdaji dveh ključnih Trubarjevih prevodnih del. V oddaji tudi o premieri mladinske detektivke iCankar, ki bo nocoj na sporedu ptujskega mestnega gledališča, didaktični razstavi Veščine in skrivnosti orglarskih mojstrov, ki daje vpogled v obrt celjskega baročnega orglarskega mojstra Janeza Frančiška Janečka, in razstavi Ludvika Pandurja Figura in njena razsežnost, ki jo bodo danes zvečer odprli v galeriji Media Nox v Mariboru.
V naši redni oddaji o aktualnih kulturnih dogodkih vas bomo danes najprej povabili k poslušanju radijske igre z naslovom Najrajši bi se fentala, ki bo premierno na sporedu nocoj ob 22.05 na programu Ars. Gre za trpko igro o mladi ženski po imenu Rina, ki razmišlja o samomoru. Odpravili se bomo tudi v razstavne prostore in predstavili najnovejši projekt umetnice Aleksandre Saške Gruden z naslovom Izkušnja živalskega ter razstavo Marijana Tršarja Katarza barv.
V galeriji Kulturnega doma v Gorici je na ogled razstava v poklon Silvestru Komelu, likovnemu ustvarjalcu dveh Goric in slikarju kraške pokrajine. Koncert Sinergija strun, v znamenju kitare z glasbo iz obdobja klasicizma in zgodnje romantike italijanske in nemške šole, bo nocoj v Kazinski dvorani Slovenskega narodnega gledališča Maribor. V Ljubljani pa od sinoči poteka decembrski mini festival oziroma cikel dogodkov Mesta Žensk. Rdeča nit je mitologija in feministične interpretacije mitov. na fotografiji: dokumentacija performansa: Osem umetnic: Vrhunec, foto: arhiv umetnic, vir: cityofwomen.org
V naši redni oddaji o aktualnih kulturnih dogodkih danes predstavljamo dve novi knjižni deli izpod peresa slovenskih avtorjev - kriminalni roman Metoda Pevca Greh in generacijski roman Monike Žagar Diši po dosegljivem. Poročamo tudi o dnevih slovenskega filma, ki bodo v naslednjih dneh potekali v Beogradu ter o nagradi, ki jo bodo podelili režiserju in direktorju fotografije Karpu Godini. V Stari mestni elektrarni pa se danes začenja cikel dogodkov Mesta žensk, ki so ga poimenovali Miti in meduze. V petih dneh se bo zvrstilo več dogodkov kot so performansi, razstave, okrogla miza, predstava in koncert. Rdeča nit vseh dogodkov je feministična interpretacija nekaterih starodavnih mitov.
Veliki zmagovalec Animateke je estonski film Sierra. Film, ki so ga delno navdihnili režiserjevi otroški spomini, prikazuje, kako se oče in sin udeležita tekmovanja v reliju. Da bi zmagala, se fant spremeni v pnevmatiko. V oddaji bomo ob pregledu najboljših animiranih filmov s tega mednarodnega festivala predstavili tudi novosti s področja otroške in mladinske književnosti.
Začnemo s Prešernovimi nagradami, ki so jih tradicionalno razglasili v Narodni galeriji. Za življenjsko delo so se poklonili multidisciplinarni umetnici Emi Kugler in slikarju Hermanu Gvardjančiču. Posvetimo pa se tudi gledališču: SNG Drama Ljubljana decembrsko vzdušje odpira z družinsko dramo Kako je padlo drevo, v kateri družinski člani zaradi preobremenjenosti skoraj spregledajo spreminjanje narave in urbanega sveta okoli sebe. Na malem odru SNG Nova Gorica pa bo prav tako jutri ob 20ih premierno zaživela distopična igra Nenadoma, reka, srbskega dramatika in dramaturga Dimitrija Kokanova, ki je z njo odgovoril na Orwellov roman 1984. V Svetu kulture malo 16. uri še o predstavi Iščoča v dvorani Duše Počkaj v Cankarjevem domu – ta je plod raziskovanja in zgodovinjenja slovenskega sodobnega plesa, ki se ju je lotila plesalka in koreografinja Urša Rupnik.
V naši redni oddaji o aktualnih kulturnih dogodkih vas bomo najprej popeljali v zaodrje decembrskega sejma ilustracije, ki ga organizira Zavod Divja Misel. Potekal bo v ljubljanski Galeriji Vodnikove domačije Šiška, na njem pa se bo predstavilo trideset ilustratork in ilustratorjev. Posebno pozornost letos namenjajo Ančki Gošnik Godec in Marjanci Jemec Božič. V oddaji boste izvedeli tudi več o razstavi Natalije Juhart Brglez z naslovom Linije vsakdana, ki je na ogled v Mednarodnem grafičnem likovnem centru. Obiskali pa smo tudi egiptološko konferenco, ki se je danes začela v Narodnem muzeju Slovenije.
Tokrat se podajamo v Bruselj, kjer so, kot je videti, ob razstavi o Giuseppeju Tartiniju slovenski evroposlanci našli skupni jezik in njeno postavitev z naslovom Učitelj narodov enotno podprli v Evropskem parlamentu. Iz Bruslja odhajamo v Celje, kjer so v Pokrajinskem muzeju odprli razstavo Žovneški postanejo grofje celjski, in v Maribor, ki se lahko pohvali z novim Lutkovnim muzejem. V prenovljenih prostorih na severu Vojašniškega trga so na ogled so izbrane lutke, kostumi in scenski elementi.
Predstavljamo razstavo Konstruirane krajine v Galeriji Vžigalica v Ljubljani. Njen avtor, italijanski filozof in kulturni antropolog Leone Contini na umetniški način razmišlja o migracijah iz Kitajske v Italijo, ki so posledica razcveta tekstilne industrije na toskanskem podeželju. Napovedujemo Mednarodni festival sodobne glasbe, imenuje se Biennale Koper in v našem obalnem mestu letos poteka osma edicija.
Tokrat vas bomo povabili na mednarodni festival Animateka, ki se osredotoča na visokokakovostni avtorski animirani film. Letošnja, že 19. izdaja ponuja tri tekmovalne sklope, na ogled bo 8 celovečernih animacij in več animiranih dokumentarcev, v fokusu pa je tokrat francoski animirani film. V Trstu so pretekli teden otvorili razstavo o najslavnejšem britanskem uličnem umetniku, Banksy-ju. V prostorih nekdanje ribarnice je na ogled dobrih 60 raznolikih del, poročamo pa tudi o tem, kdo je prejemnik letošnje mednarodne arhitekturne nagrade piranesi.
V ospredju današnjih kulturnih novic bo balet Gospa Bovary v SNG Maribor. Po zgodbi Gustava Flauberta jo je režirala Valentina Turcu, s svojo stalno ustvarjalno ekipo – kostumografom Alanom Hraniteljem, scenografom Markom Japljem in oblikovalcem luči Aleksandrom Čavlekom. Baletno predstavo bo obarvala glasba Frédérica Chopina in Philipa Glassa. Predstavili bomo tudi drevišnjo geolokacijsko zvočno razstavo Philomela Karmine Šilec, ki je nastala v sodelovanju z Lutkovnim gledališčem Maribor in Kulturno četrtjo Minoriti. Ustavili se bomo še v Piranu na tamkajšnjih Dnevih arhitekture, ter v Ljubljani na 38. Slovenskem knjižnem sejmu, ki ga je obiskal belgijski pisatelj Bart Moeyaert. (foto: Madame Bovary © Tiberiu Marta / SNG Maribor)
Tokrat predstavljamo prevod novega risoromana z naslovom Peršmanova domačija, ki govori o enem zadnjih nacističnih zločinov na avstrijskem Koroškem – zgodil se je 25. aprila '45. Pogovor o zgodbi preživele Ane Marije Sadovnik, koroških partizanih in spominjanju so pripravili v Znanstveno-raziskovalnem centru SAZU. Napovedujemo nov podkast o kulturno-umetnostni vzgoji – Grafoskop, ki bo domoval na Arsu, in tretji koncert Komornega cikla Koncertne poslovalnice Narodnega doma Maribor. Vir fotografije: https://www.bad-eisenkappel.info
Fotografa Tereza Kozinc in Klavdij Sluban sta čas pandemije in zaprtja v svoje domove izkoristila za ustvarjanje. Kot sta povedala, je bilo to eno najlepših obdobij njunega življenja. V tem času sta doživela tudi rojstvo svojega sina in prvo leto njegovega življenja. V fotografski objektiv sta vsakodnevno lovila preobrazbo svoje družine. Fotografije sta razstavila v Mali galeriji Cankarjevega doma in jih naslovila Bonjour le jour, kar v francoščini pomeni Dober dan, dan. Prevajalec in pisatelj Branko Gradišnik pa je z družino koronske ukrepe obšel s potovanjem po Provansi. Nastal je potopis V raj in nazaj, ki ga predstavljamo med ostalimi novostmi založbe Sanje.
Sinoči se je s slavnostnim odprtjem v Festivalni dvorani v Ljubljani, na katerem so podelili Schwentnerjevo nagrado, začel 38. slovenski knjižni sejem. Danes dopoldan pa so sejem na Gospodarskem razstavišču, kjer bo potekal do prihajajoče nedelje, odprli še za širšo javnost. Letos bo sejem s sloganom Berem svet prvič potekal hibridno – v živo in na spletu, kjer bo trajal teden dni dlje. V obdobju epidemije covida 19 smo redno spremljali priporočila Alojza Ihana, mikrobiologa in imunologa, ki pa je tudi nagrajevan pesnik, pisatelj in esejist. Epidemije se je zdaj lotil v dveh knjigah: človeške občutje in odzive je izrazil v romanu Karantena, tik pred izidom pa je tudi knjiga Skupinska slika z epidemijo, v kateri so zbrane kolumne iz časnika Delo. Za obe knjigi je poskrbela založba Beletrina.
V torkovem Svetu kulture boste najprej izvedeli več o zbirki kratkih zgodb Nevidna ženska in druge zgodbe hrvaške avtorice Slavenke Drakulić. Priznana pisateljica se je včeraj mudila v Ljubljani in zastavili smo ji nekaj vprašanj. Odpravili se bomo tudi na tradicionalni filmski festival v Berlin, ki je trenutno v polnem zamahu. Na pustni torek pa vas bomo povabili še na prav posebno razstavo pustnih likov, ki je na ogled v Slovenskem etnografskem muzeju.
Iskren, lep in sočuten film o zelo pomembni temi – samomoru, o kateri se kot družba premalokrat pogovarjamo, je zapisala mednarodna žirija o hrvaškem filmu Varen kraj, zmagovalcu letošnjega ljubljanskega filmskega festivala Liffe. Pod scenarij in režijo se podpisuje Juraj Lerotić, ki je v prvencu zaigral samega sebe. V oddaji tudi o priznanjih živa za najboljši muzej in kulturni spomenik v slovanskih državah in knjižnih novostih založbe Goga.
Plesni maraton, na katerem se tekmovalci zaradi denarja in slave izčrpavajo do smrti, ilustrira rojevanje podivjanega kapitalizma. Predstava Samo ne se ustavit!, ki jo bodo premierno uprizorili na odru mariborske Drame, je metafora za vrtiljak, s katerega ne moremo stopiti, poudari režiser Primož Ekart. Sodobni čas namreč znova poraja krize in izkoriščanje delavcev. Umetniško sodelovanje med ŠKUC gledališčem in našim programom Ars pa v dvorani Gledališča Glej predstavlja krstno izvedbo novega slovenskega besedila Steklena struna. Participativna radijska igra izpod peresa Sandija Jesenika se ukvarja s problemi spolnega, fizičnega in verbalnega nasilja. Premierno bo uprizorjena danes. V Galeriji Krško je na ogled razstava Habitat slikarja Uroša Weinbergerja, ki ustvarja na področjih sodobnega slikarstva, muralov, večmedijskih instalacij ter glasbe, in posvetili se bomo še koncertu violončelista Milana Hudnika in klarinetista Jožeta Kotarja. Glasbenika bosta v Studiu 26 Radia Slovenija izvedla dela iz cikla Koncertnega ateljeja Društva slovenskih skladateljev, na sporedu pa bo glasba Lojzeta Lebiča, Brine Jež Brezavšček, Urške Pompe, Tilna Lebarja in Domna Gnezde.
Z delom nemškega dramatika Bertolta Brechta Strah in beda Tretjega rajha se je spoprijel režiser Sebastijan Horvat. Skupaj z dramaturgom Milanom Ramšakom Markovićem je prilagodil besedilo za sodobni čas. Predstava je v grobem razdeljena na dva dela. Prvi se opira na Brechtovo besedilo, drugi pa je sodobno aktualen. Poročamo tudi o tem, da bo program Ars drevi del tradicionalnega radiofonskega projekta Rojstni dan umetnosti evroradijske skupine Ars acustica. Vsakega 17. januarja si radijske postaje namreč izmenjujejo zvočna darila, glasbene, radiofonske kompozicije in eksperimentalne radijske igre.
Predstavljamo tri nocojšnje dogodke. Na velikem odru SNG Nova Gorica bo premierno zaživela plesna uprizoritev Perpetuum mobile v koreografiji Michala Rynie in Nastje Bremec Rynia, ki sta se podpisala tudi pod vizualno podobo in izbor glasbe. Uprizoritev je posvečena 570-letnici vizionarja, umetnika, arhitekta in izumitelja Leonarda Da Vincija. V dvorani Duše Počkaj v Cankarjevem domu v Ljubljani bodo premierno uprizorili monodramo, avtorski projekt dramskega igralca Ivana Peternelja, pri katerem je združil moči z dramaturginjo Simono Semenič, navdih zanj pa je našel v delu ruskega skladatelja Musorgskega. V Gallusovi dvorani Cankarjevega doma bo na sporedu tretji koncert Simfoničnega orkestra RTV Slovenija. V ciklu Kromatika bo z dirigentom Villejem Matjeveffom in pianistko Martino Filjak izvedel dela Nine Šenk, Edvarda Griega in Jeana Sibeliusa. Na fotografiji: Perpetuum Mobile v izvedbi MN Dance Company (foto: Damir Ipavec)
V današnjem Svetu kulture v poslušanje ponujamo pogovor Vlada Motnikarja z madžarskim pisateljem Lászlóm Krasznahorkaijem, ki ga bo jutri v Cankarjevem domu gostil festival Fabula. Temu dodajamo še prispevek z najnovejše razstave fotografa Boruta Krajnca, ki se drevi odpira v novomeški Galeriji Simulaker. (foto: Vilharjeva cesta, Ljubljana, 5. julij 2008 © Borut Krajnc)
Odprla se je sezona podeljevanja najprestižnejših filmskih nagrad, ki bo vrhunec doživela z oskarji 12. marca. Sinoči so v Združenju tujih dopisnikov Hollywooda podelili zlate globuse. Kateri so glavni nagrajenci 80. zlatih globusov? Sezona nagrad se je najbolje začela za filma Fabelmanovi režiserja Stevena Spielberga in Duše otoka, ki ga je režiral Martin McDonagha. Predstavljamo pa tudi knjigo literarne zgodovinarke Urške Perenič o poeziji Luize Pesjakove.
Neveljaven email naslov