Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
O Glasovih manjšin, kakor je naslov letošnjih Noči v Stari Ljubljani, smo že govori. Kot najbrž veste, bodo glasovi, ki se v sodobnost zlivajo iz davnine, zazveneli na koncertu argentinskega Orkestra tradicijskih glasbil in novih tehnologij na ljubljanskem Novem trgu. V naslednjih dneh se bo zvrstilo še kar nekaj dogodkov, ki oživljajo kulturno dediščino staroselskih ljudstev in etničnih manjšin, ki prihajajo iz Francije, Nigra, Turčije, Irana in z drugih koncev sveta. Posebne, javne radijske dogodke po Ljubljani oblikujemo tudi na Radiu Slovenija. V oddaji Svet kulture se bomo posvetili še enemu glasbenemu gostu iz tujine, z nemškim pesnikom in pisateljem Michaelom Krügerjem pa se bomo odpravili tudi na ptujske Dneve poezije in vina.
3639 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
O Glasovih manjšin, kakor je naslov letošnjih Noči v Stari Ljubljani, smo že govori. Kot najbrž veste, bodo glasovi, ki se v sodobnost zlivajo iz davnine, zazveneli na koncertu argentinskega Orkestra tradicijskih glasbil in novih tehnologij na ljubljanskem Novem trgu. V naslednjih dneh se bo zvrstilo še kar nekaj dogodkov, ki oživljajo kulturno dediščino staroselskih ljudstev in etničnih manjšin, ki prihajajo iz Francije, Nigra, Turčije, Irana in z drugih koncev sveta. Posebne, javne radijske dogodke po Ljubljani oblikujemo tudi na Radiu Slovenija. V oddaji Svet kulture se bomo posvetili še enemu glasbenemu gostu iz tujine, z nemškim pesnikom in pisateljem Michaelom Krügerjem pa se bomo odpravili tudi na ptujske Dneve poezije in vina.
V galeriji mesta Ptuj se na razstavi Czechoslovenia predstavlja dvanajst čeških umetnikov v okviru mednarodne izmenjave, ki naj bi pokazala najboljša dela s področja sodobne umetnosti v zadnjih več kot dvajsetih letih. Na Jesenicah se začenjajo 35. Čufarjevi dnevi, tekmovalni gledališki festival ljubiteljskih gledališč in igralskih skupin iz Slovenije in zamejstva. Začenjamo pa z mednarodnim filmskim festivalom Liffe, ki je v popolnem razmahu.
Kdo je bil Nikola Tesla, eden najbriljantnejših znanstvenikov sodobnosti, ki je s svojimi »čudodelnimi« izumi in raziskavami – od indukcijskega motorja na izmenični tok do magnetizma, rentgenskih žarkov, letečih naprav, brezžičnega prenosa elektromagnetne energije itn. – za vedno spremenil podobo sveta? Kakšen človek se zavestno odpove neizmernemu bogastvu, ker bi raje pomagal sočloveku? Opera in Balet Slovenskega narodnega gledališča Maribor uprizarjata Teslo, operni muzikal v šestih prizorih skladatelja Slavka Avsenika ml. in libretista Nejca Gazvode, v režiji Aleksandra Popovskega in pod taktirko Simona Krečiča. V naslovni vlogi nastopa Klemen Slakonja.
S tremi razstavami na različnih prizoriščih v Novi Gorici in Gorici se danes začenja 23. mednarodni festival sodobnih umetniških praks Pixxelpoint. Njegova nosilna tema je Zaupanje & tveganje, festival pa so razdelili v dva sklopa in bo trajal do 26. novembra. V torek so na Ptuju slovesno odprli Kabinet Stojana Kerblerja. Stojan Kerbler je mestu podaril 1.650 avtorskih fotografij in dokumentacijo o svojem umetniškem delu. Dragoceno zapuščino si je mogoče ogledati v zgradbi, kjer deluje tudi Galerija mesta Ptuj. Včeraj se je začel 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival Liffe. Danes izpostavljamo filma Zbornica in Moja soba. Foto: Mestna galerija Nova Gorica
Avstrijski film Korzet, ki prinaša nov pogled na življenje avstrijske cesarice Elizabete, širše znane kot Sisi, odpira 33. ljubljanski mednarodni filmski festival Liffe v 33. izvedbi. Po dveh pandemičnih letih se festival v celoti vrača pred občinstvo, nekaj filmov pa bo mogoče videti tudi v spletnem sistemu videa na daljavo. Nato se vprašamo – kako lahko na večnega Jožeta Plečnika pogledamo drugače? Odgovore išče razstava Sicer sem samo gospodinja, ampak ne vem … Pozornost namenjamo tudi Anji Naglič, letošnji prejemnici Jermanove nagrade za prevode družboslovnih in humanističnih besedil ter opozorilom predstavnikov društev, ki združujejo ustvarjalce v kulturi. Ti so namreč včeraj opozorili na po njihovem mnenju sporno delovanje državne volilne komisije.
Priznana slovenska mladinska pisateljica Janja Vidmar je nedavno izdala svoj prvi roman za odrasle z naslovom Niti koraka več. V njem popisuje romanje glavne junakinje Alenke po španskem Caminu in njen drugi roman, V koraku z volkom, ki ga predstavljamo v oddaji, je nadaljevanje te zgodbe. Poročamo tudi o tem, kdo je dobitnica Jermanove nagrade, ki jo Društvo slovenskih književnih prevajalcev podeljuje za posebno uspele prevode družboslovnih in humanističnih besedil.
"Jaz sem umetnik, ki ustvarja s telesom, ampak sem mnenja, da je govor del telesa" pove svetovno priznani hrvaški performativni ustvarjalec Matija Ferlin, ki obvladuje tako klasično gledališče kot sodobni ples. S festivalom Sad Sam manifestacija se mu bodo posvetili v Cankarjevem domu. Svet kulture je tokrat sploh gledališki: naša tema je tudi krstna uprizoritev v SNG Nova Gorica z naslovom Neustrašne – za oder prirejena serija stripovskih vinjet francoske avtorice Pénélope Bagieu govori o ženskah, ki so si drznile biti drugačne, samosvoje in pogumne. V Mali drami v Ljubljani pa nas čaka premiera avtorskega projekta režiserke Žive Bizovičar Žene v testu. Vabljeni v našo družbo.
Ob stoti obletnici smrti francoskega pisatelja Marcela Prousta, umrl je leta 1922, je izšla osvežena izdaja cikla Iskanje izgubljenega časa v prevodu Radojke Vrančič. Mojstrovina v sedmih romanih predstavlja eno izmed najpomembnejših del svetovne književnosti. V oddaji pa tudi več o razstavi naslovnic zbirke Sinji galeb, ki so jo nedavno odprli v Vodnikovi domačiji.
V predstavah mladega režiserja Aljoše Živadinova Zupančiča so pogosta tema človek v okviru razmerij moči, družbene hierarhije, in politika, ki se ji ne moremo izogniti. Nocoj bo v Mini teatru premiera predstave Amsterdam, ki ob holokávstu odpira vprašanja krivde, spominjanja in kolektivnih travm. Nastala je po besedilu izraelske dramaturginje in pisateljice Maye Arad Jasur. Predstavljamo tudi knjigo Živi ogenj gledališča. Gre za prvoosebna pričevanja in zapiske, razmisleke ter osebne spomine Saše Pavček, velike igralke, pesnice, dramske pisateljice in pedagoginje. na fotografiji: prizor iz predstave Amsterdam (avtorica fotografije Asiana Jurca Avci), naslovnica knjige Živi ogenj (vir: MK), kolaž in izrez fotografij
Ormož gosti že drugi Grossmannov festival fantastike in stripa. Sestrski festival Ljutomerskemu poletnemu Festivalu fantastičnega filma in vina se osredotoča na pisano oziroma risano besedo, tako v obliki stripa kot znanstvene fantastike. Letošnji festival bo namreč posvečen literarni žanrski podzvrsti znanstvene fantastike "cyberpunku", z namenom, da bi branje, ki odpira obzorja duha, znova približali ne le obiskovalcem ormoškega festivala ampak vsem. Ocenjujemo predstavo Izginjajoči svet v Lutkovnem gledališču Ljubljana, vabimo k poslušanju druge epizode podkasta Jabolka, hruške in knjige ter se krajše posvetimo pesniški zbirki Prostor sred križišč, za katero je Nataša Velikonja prejela Jenkovo nagrado, ki jo Društvo slovenskih pisateljev podeljuje za najboljšo pesniško zbirko zadnjih dveh let. Foto: Grossmanov festival fantastike in stripa.
Izpostavljamo premiero predstave Krize v režiji Žiga Dívjaka, ki bo danes na odru ljubljanske Nove pošte. Predstava se ukvarja z raznoraznimi krizami sodobnega časa, naj bodo te finančne, politične ali socialne. A vse krize med seboj povezuje okoljska kriza, ki se znajde v središču gledališke zgodbe. V Portorožu se nadaljuje Festival slovenskega filma. Za nagrade se na festivalu v posebni tekmovalni sekciji potegujejo tudi kratki filmi, med njimi igrani, eksperimentalni, dokumentarni in animirani filmi. Predstavljamo pogovor z ustvarjalcema dveh animiranih filmov, Leo Vučko, režiserko Legende o zlatorogu in Andrejem Kamnikom, ki je sorežiral animacijo Alma, neuklonljiva ženska. Pred šestimi leti je domača satirična komedija Pr'Hostar nepričakovano postala uspešnica in najbolj gledan celovečerni film v samostojni Sloveniji. Nocoj začenja svoj uradni pohod po slovenskih kinematografih nadaljevanje tega filma z naslovom Pr'Hostar 2 promila. Na fotografiji: Prizor iz predstave Krize v režiji Žige Divjaka, Foto: SMG / Matej Povše
Danes se pogovarjamo o filmu, saj se nocoj začenja 25. jubilejni festival slovenskega filma. Na otvoritveni slovesnosti bodo veliki slovenski igralki Mileni Zupančič podelili Badjurovo nagrado za življenjsko delo. Pogovarjamo se o glasbi: kitarist in skladatelj Samo Šalamon se bo s triom predstavil na koncertu v okviru Cankarjevih torkov. Pogovarjamo pa se tudi o gledališču, o igralki Jožici Avbelj, katere biografija se je izpod prstov Petre Pogorevc prelila v knjigo z naslovom Joži. Vabimo vas, da nam prisluhnete!
Danes se začenja 10. festival bralne kulture Prepišno uredništvo. Branja, pogovori, delavnice in drugo se bo navezovalo na rdečo nit, z motom: Fikcija je vse. V mariborskem Narodnem domu bodo zvečer združenim glasbenim okusom muzicirali mladi glasbeniki z različnih koncev sveta, združeni v ansamblu Poetico Musicali. V oddaji pa se bomo posvetili tudi knjigi Podobe nestrinjanja, študiji političnih grafitov in street arta v državah postsocialistične tranzicije in širše, ki jo je napisal Mitja Velikonja. Vabimo vas k poslušanju! M. Velikonja: Podobe nestrinjanja, naslovnica knjige, vir: mladinska-knjiga.si, izsek
Na frankfurtskem knjižnem sejmu so danes odprli vrata tudi za obiskovalce, od srede so namreč sejem obiskovali založniki, literarni agentje, avtorji in novinarji. Na sejmu potekajo pogovori, predstavitve, včeraj, kot smo že poročali, je na novinarski konferenci sejma Slovenija tudi uradno postala častna gostja sejma leta 2023. Iz Frankfurta pa v Pariz. Mariborski kipar Marijan Mirt je na letošnji, 160-ti mednarodni razstavi Salon lepih umetnosti v Parizu za svojo skulpturo prejel zlato medaljo. To je njegova druga zlata medalja na tej tradicionalni razstavi v Franciji. Foto: EPA
Tokratni Svet kulture začenjamo na odrskih deskah in vas vabimo na premiero predstave Bog masakra. Gre za eno od najodmevnejših in najpogosteje uprizarjanih besedil francoske dramatičarke Yasmine Reza. Drevi ga bodo uprizorili v Mestnem gledališču ljubljanskem. V oddaji poročamo tudi o novi razstavi v Slovenskem etnografskem muzeju z naslovom Sveti konji – nebesni jezdeci ter predstavljamo knjigo nadarjene, a dolga desetletja spregledane pisateljice Gelč Jontes. Preverjamo tudi utrip Frankfurtskega knjižnega sejma.
4000 razstavljavcev iz 95 držav se bo spet srečalo na frankfurtskem knjižnem sejmu, ki se je začel sinoči s slavnostno prireditvijo v navzočnosti nemškega zveznega predsednika in španskega kraljevega para, saj je Španija letos častna gostja sejma. Slovensko nacionalno predstavitev pa kot že leta prej vodi Javna agencija za knjigo. V pričakovanju laskavega naziva častne gostje naslednje leto, Slovenijo na sejmu zastopa tudi ministrica za kulturo dr. Asta Vrečko.
Ko omenimo Habsburžane, večina med nami pomisli predvsem na Marijo Terezijo. A to dinastijo bi morali bolje poznati, saj so vladali tudi našim krajem, so prepričani na Zgodovinskem inštitutu Milka Kosa ZRC SAZU. Da bi tudi laični bralci boljše razumeli širši kontekst, so izdali že več monografij o članih Habsburške dinastije. Čisto sveža je monografija Karel I. – zadnji slovenski cesar, posvečena pogosto spregledanemu vladarju. O tej malo po 16-ih. Napovedujemo še 1. koncert komornega cikla Narodnega doma Maribor, na katerem bodo nastopili uveljavljeni glasbeniki z gostjo večkrat nagrajeno violinistko Lano Trotovšek. Odpravili se bomo tudi v obmorsko ladjedelniško mestece v goriški pokrajini, v Tržič, na razstavo o dveh velikih mojstrih prejšnjega stoletja: slikarju Zoranu Mušiču in arhitektu Maksu Fabianiju. Na ogled je veliko prvič razstavljenih eksponatov.
V oddaji vas vabimo k ogledu dveh zanimivih razstav. Na Gradu Rajhenburg v Brestanici so postavili novo stalno razstavo z naslovom Vitezi Rajhenburški, ki predstavlja zgodovino tega gradu in njegove prve prebivalce. Razstavna sezona pa je v polnem zamahu tudi v sosednji Italiji - preverili smo, kaj vse ponuja razstava sodobnega islandsko-danskega vizionarja Olafurja Eliassona v Firencah. Umetnik je znan po svoji kiparski in instalacijski umetnosti, ki uporablja elementarne materiale, kot so svetloba, voda in temperatura zraka za izboljšanje gledalčeve izkušnje. Zbrali pa smo tudi prve vtise po ogledu komedije Poglej me!, ki jo je napisal ameriški komediograf William Missouri Downs in je bila ta konec tedna na ogled v SLG Celje.
Izpostavljamo premiero opere Richarda Straussa Ariadna na Naksosu v SNG Opera in balet Ljubljana. Virtuozno delo z elementi resne opere in komedije velja za eno najizvirnejših skladateljevih del. Tokrat opero na oder postavlja režiser Marin Blažević, dirigentko vodenje pa je prevzel Aleksander Marković.Predstavljamo še dramsko besedilo Lotosov cvet, ki ga je napisal Iztok Jereb. V njem se je osredotočil na psihopatologijo današnjega časa, žrtev, ki postane rabelj ter motiv spolne zlorabe. Radijska igra v režiji Brine Klampfer bo premierno izvedena nocoj v gledališču Glej, neposredno jo bomo prenašali tudi na programu Ars. V Muzeju sodobne umetnosti na Metelkovi v Ljubljani ob 19h odpirajo razstavo Vuka Ćosića z naslovom Nacija – Kultura. V projektu umetnik nadaljuje delo iz leta 2000, ko se je ob 200. obletnici Prešernovega rojstva ukvarjal z rabo slovenščine na takratnem spletu - portalu Mat'kurja. Foto: SNG Opera in balet Ljubljana / Darja Štravs Tisu
Mednarodni dan slovarjev, ki je skoraj pred vrati, smo začeli pri nas obeleževati pred štirimi leti in to je način, kako jih približati širšemu občinstvu, hkrati pa spodbuditi slovaropisce, da razmislijo o svojem delu, pojasni Mija Michelizza, znanstvena sodelavka Inštituta Frana Ramovša in vodja Sekcije za leksiko pri zvezi Slavističnih društev, kjer so pripravili vrsto predavanj, predstavitev novih slovarjev in okroglih miz. Tej temi se posvečamo, pa tudi 19. Mednarodnemu festivalu Revija v reviji. Gre za svojevrsten mednarodni projekt kulturnih izmenjav med literarnimi revijami in založniki. Vabljeni v Svet kulture.
Eden osrednjih kulturnih dogodkov sezone jesen/zima v Rima je velika razstava nizozemskega slikarskega klasika s konca 19. stoletja, Vincenta van Gogha. Večno mesto se hoče z njo pokloniti 170-letnici njegovega rojstva, ki jo bo svet obeležil prihodnje leto. Predstavljamo tudi razstavo Janeza Bogataja z naslovom "Osemdeseta. Desetletje (kulturnega) prehoda" na ploščadi pred Muzejem novejše zgodovine Slovenije. Bogatajeva razstava prinaša portretirance tako alternativne kot uradne kulture tistega časa. Med njimi predstavnike punk scene, profesorje ALUO in priznane slovenske literarne ustvarjalce in ustvarjalke. Foto: Vincent Van Gogh, Soba v Arlesu, 1889, vir: Wikimedia, izrez fotografije
Neveljaven email naslov