Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ljubezenska zgodbe na družbenem robu, ki skozi prepoznavno modernistično estetiko gledalca sooči z družbenimi stereotipi
Eden od osrednjih avtorjev nemškega novega filma Rainer Werner Fassbinder je bil upornik tako v ustvarjalnem smislu kot v zasebnem življenju. Čeprav ni skrival svoje istospolnosti, se je dvakrat poročil: ena izmed njegovih žena je igrala v njegovih filmih, druga pa jih je montirala. Bil je osrednja figura zahodnonemškega filma in hkrati skozi svoja dela njegov neizprosen kritik; 44 filmov, ki jih je posnel med letoma 1966 in 1982, je izjemno pronicljivih socialnih dram, kritiki pa jih imajo veliko od njih še danes za mojstrovine. S filmom Vsi drugi se imenujejo Ali je zaslovel tudi mednarodno: ljubezensko zgodbo o Emmi, starejši Nemki, in Aliju, maroškem priseljencu v povojni Nemčiji, je Milan Marković Matthis priredil tudi za oder. Večplastnost in pretresljivost ljubezenske zgodbe na družbenem robu, ki jo je za ljubljansko Dramo režiral Sebastijan Horvat, v njej pa nastopajo Nataša Barbara Gračner, Iztok Drabik Jug in drugi, skozi prepoznavno modernistično estetiko gledalca sooči z družbenimi stereotipi, ki so še danes – zlasti ob novem valu migracij, ksenofobije in konservativizma – ključna vprašanja, s katerimi se spopadajo družba in posamezniki.
3639 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Ljubezenska zgodbe na družbenem robu, ki skozi prepoznavno modernistično estetiko gledalca sooči z družbenimi stereotipi
Eden od osrednjih avtorjev nemškega novega filma Rainer Werner Fassbinder je bil upornik tako v ustvarjalnem smislu kot v zasebnem življenju. Čeprav ni skrival svoje istospolnosti, se je dvakrat poročil: ena izmed njegovih žena je igrala v njegovih filmih, druga pa jih je montirala. Bil je osrednja figura zahodnonemškega filma in hkrati skozi svoja dela njegov neizprosen kritik; 44 filmov, ki jih je posnel med letoma 1966 in 1982, je izjemno pronicljivih socialnih dram, kritiki pa jih imajo veliko od njih še danes za mojstrovine. S filmom Vsi drugi se imenujejo Ali je zaslovel tudi mednarodno: ljubezensko zgodbo o Emmi, starejši Nemki, in Aliju, maroškem priseljencu v povojni Nemčiji, je Milan Marković Matthis priredil tudi za oder. Večplastnost in pretresljivost ljubezenske zgodbe na družbenem robu, ki jo je za ljubljansko Dramo režiral Sebastijan Horvat, v njej pa nastopajo Nataša Barbara Gračner, Iztok Drabik Jug in drugi, skozi prepoznavno modernistično estetiko gledalca sooči z družbenimi stereotipi, ki so še danes – zlasti ob novem valu migracij, ksenofobije in konservativizma – ključna vprašanja, s katerimi se spopadajo družba in posamezniki.
Danes gremo na gledališke odre: drevi bodo v ljubljanski Festivalni dvorani naposled le uprizorili premiero Hlapcev Slovenskega mladinskega gledališča. Prvotno je bila namreč predvidena že v lanskem maju, a je bila zaradi znanih razmer zamaknjena do danes. Pod režijo se podpisuje znana poljska režiserka Maja Kleczewska, strokovnjakinja za klasična dramska besedila, ki jih na oder postavlja zelo sodobno. Tako tudi Cankarjevo satirično dramo vzame za osnovo in ji vmes kaj doda – predvsem se nanaša na sočasne družbeno-politične razmere. Matija Ferlin, hrvaški plesalec in koreograf, ki v produkciji zavoda Emanat tudi v Sloveniji deluje že vrsto let, pa bo nocoj predstavil svoj novi solo: Sad Sam Matthäus. To je četrta predstava iz cikla Sad Sam in ga tudi zaokrožuje; s temami trpljenja, malih smrti in trajanja, ki vse lahko pomagajo, kot pravi Ferlin, k temu, da človek iz trpljenja izstopi, ne nujno zdrav, temveč spremenjen. Osnovna zgradba predstave je, od tod tudi naslov, oratorij Pasijon po Mateju Johanna Sebastiana Bacha. In še v Novo Gorico, kjer bodo v Slovenskem narodnem gledališču premierno uprizorili avtorski projekt Čakam. Nastal je v okviru lani oblikovanega Studia SNG, ki daje gledališčnikom priložnost za ustvarjanje predstav po lastnem izboru. Renata Vidić, režiserka in avtorica temeljnega besedila za predstavo, pove, da je rdeča nit nenehen boj s samim sabo in svetom v katerem živimo. Pri pisanju jo je zanimalo naše notranje doživljanje. Foto (izrez): Asiana Jurca Avci, predstava Hlapci (Slovensko mladinsko gledališče)
Mojca Širok je leta 2018 objavila svoje prvo leposlovno delo, kriminalko Pogodba. V njej je prikazala kompleksno naravo kriminala v italijanski družbi. Letos je pri isti založbi, pri Mladinski knjigi, objavila svojo drugo kriminalko z naslovom Evidenca. Zasnova romana je podobna – tudi v tem romanu sežejo lovke kriminala zelo globoko v preteklost, vse do nekdanje Službe državne varnosti, in zelo visoko v politične vrhove. Hkrati avtorica namigne, da v igro vstopajo novi in še nevarnejši igralci.
V portoroškem Avditoriju bo drevi slovesnost ob 30.obletnici državnosti, ki so jo skupaj pripravile vse štiri občine slovenske Istre. Dogodek bo zaznamovala premierna postavitev Krsta pri Savici, ki jo pripravlja Gledališče Koper. Z njo se začenja tudi nova sezona Primorskega poletnega festivala. V Mariboru kulturno dogajanje bogati Festival Lent, ki vse od svoje prve izvedbe v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja del programa posveča klasični glasbi. V zadnjih letih se je tako uveljavil Salon glasbenih umetnikov, ki se začenja jutri zvečer v mariborski dvorani Union. V studiu 26 Radia Slovenija bo ob 20h nastopil mednarodni kvartet saksofonistk Roya, ki ga sestavljajo glasbenice iz Slovenije, Hrvaške in Poljske. Koncert bomo neposredno prenašali na valovih programa Ars.
V naše radijske prostore smo danes dobili dostavo – ne, ni bilo kosilo, ampak kar umetniška postavitev. Performans, odprtje in prodajna razstava – vse to namreč združuje projekt Gallery Delivery zavoda za sodobne umetnosti Aksioma, v okviru katerega vas lahko v Ljubljani na domu obišče kurir, ki umetniška dela tudi predstavi. Kaj vse je nastalo v tem posebnem času osame in odmaknjenosti, pa bomo videli in slišali nocoj ob 19-ih v dvorani Union v Mariboru. Na koncertu z naslovom Dert endemične pesmi bo pod vodstvom Karmine Šilec nastopil ansambel novoglasbenega gledališča Choregie. Predstavil bo preplet pesmi, ki jih je na besedila dirigentke uglasbila skladateljica Tellu Turkka. In še v Trst, kamor je rad zahajal Ivan Cankar, ki naj bi bil nanj precej navezan. Tako se razbere tudi iz njegovih pisem. V mestu v zalivu so pred kratkim predstavili zajeten zbornik Tržaški Cankar in naše branje. Gre za refleksije ob stoletnici pisateljeve smrti, ki so jih podali poznavalci njegovega dela na simpoziju na Opčinah decembra leta 2018. O vsem tem v Svetu kulture, vabljeni v našo družbo. Gallery.Delivery, Iris Pokovec: Menažerija: Eau de Toilet, 2019, foto: Žiga Bratoš
Tosca, mojstrovina skladatelja Giacoma Puccinija še vedno privablja najširše občinstvo po vsem svetu zavoljo svoje vizionarske prepletenosti političnega ozadja z neizprosno igro moči in čustev, so zapisali v SNG Opera balet Ljubljana, kjer bo nocoj premiera te opere o vzponu in padcu primadone. Napovedali bomo tudi 29. dneve komedije v Celju, ter nocojšnji večer v Slovenski kinoteki, kjer bodo premierno predvajali sedem digitalno restavriranih slovenskih klasičnih kratkih filmov. Foto: predstava Tutošomato, SNG Nova Gorica, Peter Uhan, izrez fotografije
Na današnji prvi dan poletja, ko praznujemo sončev obrat oziroma poletni solsticij, bo v oddaji Svet kulture sonca na pretek. Predstavili bomo razstavo Zlata sled, ki so jo pripravili ob 200. letnici Narodnega muzeja Slovenije – osrednja tema razstave kot nakazuje že sam naslov, je zlato. Izvedeli boste tudi več o letošnjem Prazniku glasbe, ki se po vsem svetu, tudi v Sloveniji, dogaja prav v času poletnega solsticija. Vabimo vas tudi k poslušanju premierne izvedbe radijske igre Medeja … bom postala, ki bo na sporedu nocoj ob 22.05 na Tretjem programu Radia Slovenija – programu Ars.
Koreograf in plesalec Branko Potočan je s skupino fizičnega gledališča Fourklor ustvaril predstavo Nima fantič kapice, ki bo nocoj premierno izvedena v Linhartovi dvorani Cankarjevega doma. Zgodbo pripovedujejo plesalci, ki prek plesnih gest simulirajo barvitost in nepredvidljivost življenja samega. Ta večžanrska gibalna premetanka, kot je predstava podnaslovljena, bo gledalcu omogočila več vzporednih branj. V Mariboru pa drevi uradno odpirajo največji gledališki festival pri nas. 56. Borštnikovo srečanje bo do sklepne slovesnosti prihodnjo nedeljo ponudilo več kot 80 različnih dogodkov v živo pred občinstvom. H glasbi: po skoraj letu zatišja v mariborsko dvorano Union vabi Maša razsvetljenja. Tako je naslov novitete, ki jo bo nocoj predstavil Akademski pevski zbor Maribor z instrumentalnim ansamblom. Pred koncertom bo še pogovor s skladatelji. In še en, prav poseben dogodek: na gradu Štanjel se začenja 2. mednarodni festival kamnitih glasbil in drugih čudnih reči – Zvok kamna 2021. Foto: Drago Videmšek, predstava Nima fantič kapice…
Preplet klasičnih in sodobnejših koreografij bo obarval nocojšnji junijski večer na Kongresnem trgu v Ljubljani. V sklopu festivala Junij v Ljubljani se bo namreč tam predstavil baletni ansambel SNG Opera in balet Ljubljana. Pozornost namenjamo tudi projektu Brina – kinestetični spomenik, posvečen Marti Paulin – Brini, partizanski plesalki, ki velja za pionirko slovenskega sodobnega plesa. V soboto se je v Neaplju začel Kampanijski gledališki festival, ki bo v tridesetih dneh ponudil več kot sto petdeset dogodkov. Predstavljamo še dokumentarno radijski igro Glas Šakala, ki je nastala v koprodukciji Radia Slovenija in društva za umetnost Avgus in je med letošnjimi sedmimi finalisti v kategoriji dokumentarcev na 73. medijskem festivalu Prix Italia, kjer bodo danes razglasili nagrade. Fotografija: Festival Junij v Ljubljani, Darja Štravs Tisu, izrez fotografije
Slovenski dnevi knjige so vseslovenski festival, ki se vsako leto odvija v Ljubljani in v partnerskih mestih. Začenjajo se danes, z likovno-pesniško intervencijo v Narodni galeriji. V njeni bližini, v parku Tivoli, natančneje v Plečnikovem gledališču pod Švicarijo, se danes začenja 10. festival Spider, festival radikalnih teles. S podnaslovom Spet, nikdar enako, je v središču vprašanje: ali bi lahko digitalnost mislili v okvirih periodičnosti, kot prelom z okostenelim binarnim sistemom. Monodrama Krhkost, ki jo je igralec Simon Šerbinek označil kot upor proti poležavanju in vdajanju v usodo, bo v interpretaciji režiserja Matjaža Latina, zaživela nocoj v Hotelu Maribor. na fotografiji: Marta Paulin - Brina med drugo svetovno vojno pleše, vir: Festival Spider, izsek
Torkov pregled aktualnih kulturnih dogodkov prinaša povabilo v hladne razstavne prostore po Sloveniji. V Ljubljani svoja vrata odpira razstava Joca Žnidaršiča z naslovom Leto preloma. Ob 30. obletnici osamosvojitve Slovenije so v Cankarjevem domu pripravili izbor njegovih fotografij, tistih, ki jih je v svoj fotografski objektiv ujel ob ključnih trenutkih rojstva naše države. Izvedeli boste tudi več o razstavi afriških portretov v galeriji Ravne na Koroškem ter novi stalni razstavi na Goriškem.
Osrednji slovenski gledališki festival so morali oktobra lani zaradi epidemije prekiniti in prestaviti v letošnji junij. Tekmovalni del festivala se bo začel v petek. Za Borštnikove nagrade se bo letos potegovalo osem najboljših predstav slovenskih gledališč, letošnja prejemnica Borštnikovega prstana je igralka Jette Ostan Vejrup. V oddaji poročamo še o dveh filmskih festivalih. V Gradcu se je sklenil festival Diagonala, v Ljubljani in drugod po Sloveniji pa si bo v naslednjih dneh možno ogledati migrantske filme.
Ko oživijo mesta in trgi, se Nova Gorica lahko spremeni v "mesto knjige", prizorišče predstav, koncertov in drugih dogodkov za vse generacije pa postane Kongresni trg v Ljubljani. Hlad gledaliških dvoran obiskovalce vabi z novimi premierami, tokrat se bomo posvetili Slovenskemu stalnemu gledališču v Trstu, kjer bo zaživela predstava o italijanski slikarki Artemisii Gentileschi. Vabimo vas k poslušanju! fotografija iz pravljičnega muzikala Turandot, foto: Peter Giodani, www.mgl.si
Alja Tkačev (1934–1991) se je v zgodovino slovenskega gledališča in filma vpisala kot interpretka z visoko govorno kulturo, kot pesnica in lutkarica, prevajalka in avtorica dramskih iger. Trideset let po njeni smrti je izšla njena intimna izpoved z naslovom Igralka s svinčnikom. V oddaji pa tudi več o komični opereti Kandid ter o razstavi Luke Široka v Novi Gorici.
Mednarodno združenje književnikov PEN, ki združuje že 145 centrov v 104-ih državah, letos praznuje stoletnico obstoja. Z jubilejem je tako zaznamovano 53. mednarodno srečanje pisateljev, ki ga prireja Slovenski center PEN. Začelo se je danes na Bledu, letošnja krovna tema pa je svoboda. 100 let praznuje tudi Šentjakobsko gledališče. Drevi bo na pred kratkim prenovljenem odru uprizorilo dramo Pelikan Augusta Strindberga v režiji Mareta Bulca, saj je bil ravno Pelikan prva predstava, ki jo je Društvo Šentjakobsko gledališče pred natanko 100 leti postavilo na odrsko deske. Mestno gledališče Ljubljansko pa bo nocoj z znamenito komedijo Slamnik Eugena Labichea, ki jo režira Diego de Brea, odprlo novo prizorišče – Halo L56 v industrijski coni Šiška. S tem MGL začenja niz gostovanj po ljubljanskih prireditvenih prostorih. Predstava Slamnik, MGL (Klemen Kovačič, Jana Zupančič, Jožef Ropoša, Jaka Lah, Boris Kerč), foto: Peter Giodani
Tako kot imamo pri nas Festival slovenskega filma imajo tudi naši severni sosedi svoj pregledni in tekmovalni festival, na katerem vsako leto prikažejo najnovejšo domačo filmsko produkcijo. Imenuje se Diagonala in – podobno kot v Sloveniji – prav tako ne poteka v prestolnici, ampak v Gradcu. Diagonala, festival avstrijskega filma, se odpira nocoj se s projekcijo igranega filma Fuchs im Bau oziroma Lisica v brlogu režiserja Ármana T. Riahija, ki je dramo postavil v dunajski zapor za mladostnike. V oddaji pa bomo predstavili tudi letošnje Levstikove nagrajence – za življenjsko delo nagrado prejmeta pesnik in pisatelj Andrej Rozman Roza in ilustratorka Alenka Sottler. Foto: Letošnji prejemniki Levstikove nagrade: Andrej Rozman Roza, Alenka Sottler, Ana Zavadlav in Blaž Lukan, vir: Žiga Bratoš
Maravee, kot se imenuje čezmejni umetniški festival, pomeni v furlanščini čudenje. Vsako leto se odvije na več lokacijah pri nas in v Italiji, tokrat je rdeča nit povezava telesa in obleke kot sredstva izpostavljanja ali prikrivanja naše identitete. V Piranski Mestni galeriji si do konca junija lahko ogledamo zadnjo v nizu razstav festivala. V Svetu kulture bomo danes ostali ob morju in napovedali še poletni festival v Trstu, ki bo po enoletnem premoru spet zaživel. V okolju gradu svetega Justa se bo zvrstilo 90 prireditev, slišalo pa se bo tudi slovensko besedo. Festival Maravee Dress, Mestna galerija Piran, foto: Žiga Bratoš
Z redkimi izjemami dela skladatelja Giacoma Puccinija veljajo za nesporne uspešnice – med njimi je tudi japonska tragedija Madama Butterfly, po kateri se je začel nagibati k sodobnejšim tematikam. Tragično ljubezensko zgodbo bodo nocoj pod dirigentsko taktirko Stefana Romanija premierno uprizorili na velikem odru mariborske opere. V oddaji pa bomo predstavili tudi plesni festival Ukrep, ki tematizira novo sedanjost in napovedali nedeljski nastop mešanega zbora Ljubljanskih madrigalistov in nocojšnjo podelitev Glaserjevih nagrad. Foto: SNG Opera Balet Maribor, Tiberiu Marta, izrez fotografije
Po skoraj osmih mesecih danes svoja vrata za obiskovalce ponovno odpira ljubljanska opera. Opera Samorog Pavla Šivica je bila doslej izvedena samo za radijski arhiv leta 1983, nocoj pa bo doživela svojo prvo odrsko uprizoritev. V Slovenski kinoteki se začenja retrospektiva filmov enega največjih filmskih avtorjev vseh časov Federica Fellinija, ki bo trajala do 6. julija, spremlja pa jo tudi razstava plakatov različnih distribucijskih podjetij, ki so napovedovali Fellinijeve filme, predvajane v slovenskih oziroma jugoslovanskih kinematografih. Znan je tudi uradni izbor filmov letošnjega canskega festivala, ki so ga objavili danes dopoldan. V oddaji pa tudi o nocojšnjem koncertu v Komornem studiu, na katerem bo nastopil Godalni kvartet Belebend ter o začetku predvajanja radijske nadaljevanke Pod svobodnim soncem, s katero se program Ars pridružuje praznovanju 150. obletnice rojstva Frana Saleškega Finžgarja.
Ambientalno instalacijo Eve Petrič, ki je na ogled v Križevniški cerkvi v Ljubljani, sestavljajo asemblaž najdenih in recikliranih čipk, pleksi skulptura, zvok in svetloba. Stvaritev Petričeve prihaja med ljubitelje umetnosti ravno ob pravem času, saj zunaj sije sonce, epidemija koronavirusa pa se končno umirja. V oddaji boste izvedeli tudi več o letošnjih Vurnikovih dnevih. Gre za sklop dogodkov, ki so povezani z življenjem in delom arhitekta Ivana Vurnika.
Kultura se pogumno vrača v gledališke in plesne dvorane, zato vas danes najprej vabimo v Španske borce, kjer bo po dolgem času odrske deske zatresla nova predstava. Iztok Kovač in En Knap Group so skupaj z ustvarjalci iz tujine pripravili predstavo z naslovom Domovina, ki pretresa pojem domačega prek tekočin - solz, mleka in krvi. Predstavili bomo tudi razstavo, ki je na ogled v Narodni galeriji in sicer dela fotografskega mojstra Tihomirja Pinterja, ki je leta 2017 Narodni galeriji poklonil sto devetnajst portretov slovenskih likovnih umetnikov.
Neveljaven email naslov