Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poleg Hrvaške letos pozornost namenjajo tudi Češki, Srbiji in Črni gori, festival pa bo ponudil tudi slovensko predpremiero z naslovom Izobčenke režiserke Mirjane Medojević.
Drama Festival v svojem šestem letu ob predstavitvi najboljših uprizoritev gledališč, s katerimi sodeluje Drama, posebni poudarek namenjajo hrvaškemu gledališču, za katerega pravijo, da je v letošnji sezoni postreglo s številnimi vrhunskimi uprizoritvami. Poleg Hrvaške pozornost namenjajo tudi Češki, Srbiji in Črni gori, festival pa bo ponudil tudi slovensko predpremiero z naslovom Izobčenke režiserke Mirjane Medojević. To bo prva malodramska premiera v prihodnji sezoni. Po predstavah bodo potekali pogovori z ustvarjalci, ob koncu festivala pa bodo prvič podelili nagrado občinstva za najboljšo festivalsko predstavo. Festival odpirajo v velikem slogu s predstavo Michelangelo, ki sta jo po drami Miroslava Krleže o ideji nadčloveka, genija, ki zmore znova osmisliti družbo ali ji dati ključno spodbudo za usmeritev v utopično perspektivo, zasnovala slovenski režiser Sebastijan Horvat in srbski dramaturg Milan Marković Matthis.
3639 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Poleg Hrvaške letos pozornost namenjajo tudi Češki, Srbiji in Črni gori, festival pa bo ponudil tudi slovensko predpremiero z naslovom Izobčenke režiserke Mirjane Medojević.
Drama Festival v svojem šestem letu ob predstavitvi najboljših uprizoritev gledališč, s katerimi sodeluje Drama, posebni poudarek namenjajo hrvaškemu gledališču, za katerega pravijo, da je v letošnji sezoni postreglo s številnimi vrhunskimi uprizoritvami. Poleg Hrvaške pozornost namenjajo tudi Češki, Srbiji in Črni gori, festival pa bo ponudil tudi slovensko predpremiero z naslovom Izobčenke režiserke Mirjane Medojević. To bo prva malodramska premiera v prihodnji sezoni. Po predstavah bodo potekali pogovori z ustvarjalci, ob koncu festivala pa bodo prvič podelili nagrado občinstva za najboljšo festivalsko predstavo. Festival odpirajo v velikem slogu s predstavo Michelangelo, ki sta jo po drami Miroslava Krleže o ideji nadčloveka, genija, ki zmore znova osmisliti družbo ali ji dati ključno spodbudo za usmeritev v utopično perspektivo, zasnovala slovenski režiser Sebastijan Horvat in srbski dramaturg Milan Marković Matthis.
S filozofom Rüdigerjem Safranskim, enim najbolj prepoznavnih nemških avtorjev, so v Cankarjevem domu pripravili pogovor na predvečer Spomladanske konference Nemške akademije za jezik in slovstvo, ki jo ta konec tedna gosti Ljubljana. Safranski je razmišljal o nekaterih temeljnih problemih sodobne družbe, kot so pomanjkanje časa in izzivi umetne inteligence. Posvetimo pa se še najnovejši monografiji skoraj dvajsetih avtoric in avtorjev z naslovom Osebnosti druge svetovne vojne, ki so jo predstavili v Atriju ZRC SAZU.
Postprodukcija filmov in drugih avdiovizualnih vsebin se začne, ko je snemanje končano. Ključni člen postprodukcije je montaža, ki lahko ustvari poseben filmski čas in ritem. Delo montažerja so prejšnji teden osvetlili govorci na 1. mednarodnem simpoziju oblikovanja vizualnih in zvočnih podob z naslovom Fade In; potekal je v Slovenski kinoteki v Ljubljani. Predstavljamo še drugi del novih knjig, izdanih pri Cankarjevi založbi. To sta dva prevodna romana, Ko bi imel vse italijanskega pisatelja Marca Missirolija in zgodovinski roman Prostovoljec britanskega novinarja Jacka Fairweatherja.
Zapodimo se med knjige: med novostmi Cankarjeve založbe sta roman Ajaccio, ponovno Ive L. Novak in Brezmadežna Zorana Predina, politična satira s primesmi družinskega romana, antiutopije in kriminalke. V ljubljanski Cukrarni pa je Založba Beletrina s prav posebnim literarno-glasbenim večerom obeležila jubilej svojih dveh prepoznavnih avtorjev in sodelavcev: Aleša Štegra in Jurija Hudolina, ki oba v teh dneh praznujeta 50. rojstni dan. Ob tej priložnosti so med bralce poslali njuni novi knjigi: Jurij Hudolin je izdal roman Čas lepih žensk, Aleš Šteger pa je med platnicami zbral 12 besedil in številne fotografije, ki so nastajale zadnjih 12 let med njegovim projektom spontanih, 12-urnih pisanj na različnih lokacijah po svetu z naslovom Na kraju zapisano.
V tokratni oddaji najprej nekaj besed o letošnji dobitnici Borštnikovega prstana, Nataši Matjašec Rošker. V svoji bogati umetniški karieri je 56-letna igralka prejela že vrsto priznanj in potrditev, med drugimi nagrado Prešernovega sklada in Borštnikovo nagrado za igro. Na 58. Borštnikovem srečanju, ki bo potekalo med 5. in 18. junijem, pa si bo nadela tudi Borštnikov prstan. V oddaji poročamo tudi o 26. slovenskih dnevih knjige, ki prav tako potekajo v Mariboru ter o tem, da na Tretji program Radia Slovenija – program Ars prihaja zvočna knjiga, posneta po romanu Cirila Kosmača Pomladni dan. Zbirka Slovenski literarni klasiki in sodobniki ZKP RTV Slovenija pod vodstvom Mojce Menart je tako bogatejša za prvo integralno zvočno podobo enega izmed vrhuncev književnosti prejšnjega stoletja, 3. program Radia Slovenija, program Ars, pa za oddaje Odprta knjiga. Nocoj ob 19h, potem pa vsak delavnik, bo namreč dramski igralec Aleš Valič prebiral knjigo Pomladni dan Cirila Kosmača, prvič objavljeno leta 1950 v reviji Novi svet. Gre za pripovedovalca, ki se po petnajstih letih vrne domov v vas ob Idrijci in se spominja preteklih dogodkov.
V soboto se je s podelitvijo nagrad končal najpomembnejši in najprestižnejši dogodek v svetu umetniškega filma, mednarodni filmski festival v Cannesu. Vrhunce letošnje izdaje, vključno s filmom Anatomija padca Justine Triet, ki je dobil zlato palmo, bo osvetlila Ingrid Kovač Brus. V 16 krajih po Sloveniji in zamejstvu pa je odprla sezono branja na prostem 19. izdaja Knjižnice pod krošnjami.
Slikar Tone Kralj je v času, ko je Primorska pripadala Italiji in se je po koncu prve svetovne vojne začel poskus radikalnega narodnega izbrisa Slovencev v tedanji t. i. Julijski krajini, s poslikavami v cerkvah od Sv. Višarij do Trsta, sistematično izrisal slovensko etnično mejo. O tem »sporočilu v steklenici« so posneli film, premierno je bil prikazan sinoči in se mu bomo v oddaji posvetili. Pogledali bomo tudi kaj ponuja 2. Ljubljana art weekend, in se posvetili Operni noči v Mariboru. Se pogovorili o nagradah za slovenske avdiovizualne presežke in se pomudili ob premieri v Slovenskem stalnem gledališču v Trstu, v počastitev življenjskega jubileja tržaškega pisatelja in pesnika Marka Kravosa. na sliki: Tone Kralj: Rapallo, vir foto: www.pokrajinskimuzejkoper.si
Najprej izpostavljamo novo postavitev opere Evgenij Onjegin Petra Iljiča Čajkovskega, ki jo bodo premierno predstavili na odru ljubljanske Opere. Delo, ki predstavlja vrhunec ruske romantične opere, je režiral Vinko Möderndorfer, zazvenelo bo pod taktirko kazahstanskega dirigenta Alana Buribajeva. V Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani bodo drevi odrli razstavo »Slovenci in cesarska cenzura od Jožefa II. do prve svetovne vojne«. Na njej bo mogoče videti osrednje primere cesarske cenzure, kakor tudi manj znane, saj v 19. stoletju ni bilo literata, ki ga cenzura ne bi mogla doseči. Na odru Mini teatra bodo premierno uprizorili predstavo Obisk pri soncu, ki sta jo pripravila poljski lutkar, igralec in režiser Marcin Marzec ter ukrajinska oblikovalka in scenografka Elvira Bosovych. V Komornem studiu programa Ars pa bosta nastopila saksofonist Miha Rogina in japonska pianistka Sae Lee. (Foto: Jevgenij Onjegin, SNG Opera in balet Ljubljana / Darja Štravs Tisu)
Napovedujemo razstavo Hrepenenje, ki jo pripravljajo v Miljah na avstrijskem Koroškem. Kustosinja Tanja Prušnik se z njo loteva aktualnih družbenih tem, na razstavi pa bo sodelovalo 26 umetnikov iz različnih držav, tudi Slovenije, ki bodo skupaj predstavili okrog 200 del. Poročamo tudi o treh dramskih delih v stripu, ki so pred kratkim izšla pri Slovenskem gledališkem inštitutu v okviru mednarodnega projekta Klasiki v stripu. To so Sofoklejeva Antigona, Romeo in Julija Williama Shakespearja in Kralj Ubu ali Poljaki Alfreda Jarrya.
V tokratni oddaji boste najprej izvedeli, kateri slovenski pisatelji so se znašli v ožjem izboru za nagrado kresnik. Mesec dni pred podelitvijo so tradicionalno razglasili peterico finalistov, ki se potegujejo za prestižni naziv »roman leta«. V nadaljevanju oddaje se bomo preselili v Cannes, kjer trenutno poteka znameniti filmski festival. Povabili pa vas bomo tudi na premiero predstave Poslednji kanček fikcije, ki se nocoj obeta v Slovenskem mladinskem gledališču ter na sejem akademske knjige Liber.ac, ki se je danes začel v Foersterjevem vrtu za Filozofsko fakulteto v Ljubljani. Sejem, na katerem se predstavlja 41 razstavljavcev, vključuje tudi bogat spremljevalni program, ki letos nosi naslov Brez dlake na jeziku.
S čim nas bodo letos presenetili umetniki, ki vizualne, intermedijske in performativne projekte prepletajo s svetlobo? 17. mednarodni festival Svetlobna gverila je spet v prestolnici, tokrat ne raziskuje le mestnega prostora, ampak mentalnega, metafizičnega, socialno-političnega, vesoljnega in nenazadnje, jasno, virtualnega. In kaj nas še čaka? Svet kulture gre ponovno v Cannes na filmski festival in v Maribor, kjer se s predstavami, oblikovanimi za mlado občinstvo, začenja uvodni program letošnjega Festivala Borštnikovo srečanje – Mlado gledališče.
Dramsko besedilo Tega okusa še niste pokusili, ki ga je napisala Maja Šorli, je bilo leta 2021 nagrajeno z Grumovo nagrado za najboljše slovensko dramsko besedilo. V Krstni uprizoritvi bo nocoj premierno zaživelo na odru Slovenskega ljudskega gledališča v Celju. Tik pred uradnim odprtjem letošnjega arhitekturnega bienala v Benetkah, bomo pobliže pogledali, kakšen je po zamisli kuratorke letošnje osrednje razstave laboratorij prihodnosti. Pozornost pa bomo namenili tudi fotografski razstavi Mete Krese, z naslovom Ste prišli, da boste ostali?, ki se dotika teme migracij in begunstva. Vabimo vas k poslušanju! foto: Uroš Hočevar, SLG Celje
Za Mednarodni dan muzejev je leta 1977 Mednarodni muzejski svet ICOM izbral 18. maj. Z namenom večje prepoznavnosti muzejev v družbi se vsako leto temu prazniku pridružuje tudi več slovenskih muzejev. Mednarodni muzejski dan ima letos moto »trajnostni razvoj in dobro počutje«. V Cannesu od torka poteka 76. mednarodni filmski festival, pri nas pa do sobote festival Jazz Cerkno. O dogajanju na obeh festivalih več v današnji oddaji.
V oddaji predstavljamo prenovljeno stalno zbirko v Galeriji Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki. Zadnja postavitev je iz leta 2009, nastala pa je ob 110. obletnici rojstva umetnika. Na ogled je izbor 83 del zbirke, ki sicer obsega več kot 2600 enot. Izvedeli boste tudi več o novih razstavah umetnika Mihe Turšiča v novomeški galeriji Simulaker ter Mitje Ficka v ljubljanski galeriji Kresija. Drevi pa se na Kongresnem trgu v Ljubljani obeta prava Poletna noč. Odprtje letošnjega Festivala Ljubljana bo v znamenju glasbe Tomaža Domicelja, ki letos praznuje 75 let.
Tokrat predstavljamo obsežno delo o korespondenci Nikole Tesle z ameriškimi bankirji, plod dolgoletnega dela urednika Tiborja Hrsa Pandurja, in nocojšnji prvi koncert novega cikla Sozvočja svetov, ki ga bomo neposredno prenašali na programu Ars. Napovedujemo tudi prvi koncert nove sezone Srebrnega abonmaja
O glasbenem festivalu in delavnicah Jazzinty, ki potekajo v dolenjski prestolnici, in o filmskem festivalu v Sarajevu, ki se preveša v sklepni del. Foto: Marko Rozman
Ljubitelji in ljubiteljice ene najmlajših, sedme umetnosti – v Cannesu se je začel 76. filmski festival. Postregel bo z 21-imi celovečerci, ki se potegujejo za zlato palmo. Uvodni večer prinaša film francoske režiserke Mäiwenn, ki je vlogo francoskega kralja Ludvika XV zaupala Johnnyju Deppu. Posvetimo se še premieri radijske igre Domovci v Cankarjevem domu, dogodku ob šestdeseti obletnici programa Ars, in knjižnemu sejmu Salone del libro, ki ga bodo sredi tedna bodo odprli v Turinu. Tudi letošnja mednarodna udeležba bo zelo kakovostna, komentira Marij Čuk, častna gostja pa bo Albanija.
Kakšna družbena ureditev bi spodbujala mir, se po navdihu pesmi Johna Lennona sprašujejo udeleženci 55. mednarodnega srečanja pisateljev na Bledu. Udeležuje se ga približno 60 pisateljic in pisateljev. Na predlog slovenskega centra PEN se bodo posvetili tudi odnosu književnosti do resnice, za katero se v obdobju širjenja dezinformacij zdi, da se odmika tudi pisateljem. V oddaji še o 80. jubileju Marka Kravosa, ki ga je pesnik in pisatelj počastil z izidom nove knjige za mlade bralce. Napovedali bomo premiero družinskega muzikala Kresna noč v Cankarjevem domu v Ljubljani in poročali o dogajanju na festivalu Prestopi, ki ga v Mariboru organizira KUD Moment.
V današnji oddaji vas bomo najprej povabili na Festival Ljubljana, kjer se nocoj obeta prava operna poslastica. V Cankarjevem domu bo na ogled Puccinijeva opera Madame Butterfly v izvedbi operne hiše Gledališče La Fenice. Za vse filmoljubce pa se nocoj na ljubljanskem gradu začenja tradicionalni letni kino Film pod zvezdami, ki bo vse do 5. avgusta obiskovalcem ponudil izbor nekaterih najbolj odmevnih filmov pretekle kinematografske sezone, pa tudi pet povsem svežih predpremier in premier. Odprtje bosta zaznamovala dva slovenska filma – celovečerec Jezdeca režiserja Dominika Menceja in kratki film Babičino seksualno življenje Urške Djukič. Prelistali bomo tudi knjižne novsoti založbe Goga.
Ob obeleževanju 110. obletnice rojstva arhitekta Vlasta Kopača, Plečnikovega študenta in sodelavca, danes v Plečnikovi hiši odpirajo razstavo, ki osvetljuje vsestranskost delovanja tega prevečkrat prezrtega arhitekta na mnogih področjih, od arhitekture in spomeniškega varstva, od oblikovanja in predvsem gorniške arhitekture. Majski salon Zveze društev slovenskih likovnih umetnikov 2023, z naslovom Misterij Gea, svoja vrata odpira danes na razstaviščih v Hrastniku, Zagorju ob Savi in Trbovljah. V okviru dogodka bo glavno nagrado Majskega salona prejela umetnica Mateja Kavčič za delo z naslovom Zatočišče. »Gre za črto, ki označuje prehod med začetkom in koncem, kjer znano prehaja v neznano. Gre za temo, ki je od vedno navdihovala umetnost, predvsem književnost«, je povedal Miran Košuta, avtor zamisli o odrskem dogodku Premejevanje, pripovedi o meji skozi besedo sedmih slovenskih in italijanskih avtorjev. Dogodek predstavlja uvod v poletni niz Let’s play 2023, ki ga sooblikujejo tri tržaška gledališča: Slovensko stalno gledališče, Miela Bonawentura in La Contrada. V soboto zvečer prihaja čas 21. Poletne muzejske noči, v kateri se letos združuje več kot 80 muzejev, galerij in drugih zavodov, ki pripravljajo zanimiv in pester program. vizualna podoba: dd-trbovlje.si
Na razstavi V. Mednarodnega trienala keramike UNICUM, ki ga prireja Narodni muzej Slovenije, je na ogled 64 del iz 30 držav. Med drugim je mogoče videti spoj keramike in grafitov ali pa na keramičnih ploščicah spoznavati zgodbo potovanja na severni tečaj. V oddaji tudi o knjigi Končajmo že s samim sabo, v kateri Laurent de Sutter odgovarja na vprašanji, od kod izvira obsedenost s samim sabo in kaj nam to pove o svetu, v katerem živimo. Bili smo na razstavi Leona Zakrajška z naslovom Ojigi. V galeriji Kocka v Novem mestu se z njo poklanjajo velikemu umetniku tradicionalnega japonskega lesoreza in profesorju Yukiju Reiju.
Neveljaven email naslov