Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Dokumentarni film o enigmatičnem podjetju Iskra Delta in pustolovska detektivka za otroke po romanu Simone Semenič
»To je čas, ko staro še ni zamrlo, novo pa se še ni oblikovalo, in v tem obdobju je nastal eden najuspešnejših gospodarskih podvigov.« Tako o osemdesetih letih prejšnega stoletja razmišlja Jurij Gruden, režiser dokumentarnega filma o vrtoglavem vzponu in padcu slovenskega informacijsko-tehnološkega giganta Iskra Delta. Leta 1976 ustanovljeno podjetje se je predvsem na vzhodnem trgu bliskovito uveljavilo, zgodba o njegovem padcu pa je povezana s svetovnimi političnimi igrami med hladno vojno. Posvečamo pa se tudi skrivnostim, ki jih v predstavi Skrivno društvo KRVZ režiserja Mareta Bulca v Lutkovnem gledališču Ljubljana razkrivajo štirje enajstletniki.
3651 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Dokumentarni film o enigmatičnem podjetju Iskra Delta in pustolovska detektivka za otroke po romanu Simone Semenič
»To je čas, ko staro še ni zamrlo, novo pa se še ni oblikovalo, in v tem obdobju je nastal eden najuspešnejših gospodarskih podvigov.« Tako o osemdesetih letih prejšnega stoletja razmišlja Jurij Gruden, režiser dokumentarnega filma o vrtoglavem vzponu in padcu slovenskega informacijsko-tehnološkega giganta Iskra Delta. Leta 1976 ustanovljeno podjetje se je predvsem na vzhodnem trgu bliskovito uveljavilo, zgodba o njegovem padcu pa je povezana s svetovnimi političnimi igrami med hladno vojno. Posvečamo pa se tudi skrivnostim, ki jih v predstavi Skrivno društvo KRVZ režiserja Mareta Bulca v Lutkovnem gledališču Ljubljana razkrivajo štirje enajstletniki.
Na Jesenicah se s komedijo domačega gledališča Toneta Čufarja Kajmak in marmelada začenjajo Čufarjevi dnevi, 36. festival slovenskega ljubiteljskega gledališča. Produkcija ljubiteljskih gledališč je letos znova bogata. Na festival se je prijavilo kar 25 odraslih in šest mladinskih predstav, dvignila pa se je tudi sama kakovost predstav. V oddaji tudi o premieri črne komedije Arzénik in stare čipke, ki bo drevi v Mestnem gledališču ljubljanskem. Predstava je leta napovedovala grozote 2. svetovne vojne. Na sporedu 1. programa pa bo nocoj radijska igra s temo spolnega nasilja z naslovom Proge. Izpovedi žrtev spolnega nadlegovanja, ki jih je v dramskem besedilu ustvarila Helena Šukljan, so uprizorili pred srednješolskim občinstvom Avdiofestivala Radia Slovenija. Dijaki so pred tem spremljali tudi okroglo mizo Spregovorimo o nasilju.
Filmski festival Liffe je v polnem zagonu – v sekciji Predpremiere, ki prinaša najbolj pričakovane filme, je bil prikazan tudi novi celovečerni film Hanne Slak Niti besede. Kaj se zgodi, če po travmatičnem dogodku ne stopimo v dialog, ampak se zapremo, se sprašuje intimna drama o odnosu med materjo in sinom. Predstavljamo pa tudi prenovljeno Hišo aleksandrink v Prvačini.
V Operi in baletu SNG Maribor bo nocoj slovesna premiera celovečernega baleta Faust koreografa in režiserja Edwarda Cluga. To bo največji baletni dogodek slovenskih umetnikov na mariborskem odru doslej. Clug je o večni aktualnosti tega dela povedal, da Faustov sindrom najbrž še nikoli doslej ni bil tako navzoč kot prav v naši sodobni družbi, ki se je pripravljena odpovedati svoji lastni identiteti oziroma lastni duši v zameno za večno mladost, navidezno lepoto ali za katero koli drugo človeško nečimrnost. To spoznanje je bilo tudi ključno za ustvarjalni proces baleta. V oddaji tudi o koncertu Komornega orkester Franza Liszta iz Budimpešte. V dvorani Union v Mariboru bo z madžarskim komornim orkestrom nastopil francoski klavirski virtuoz Pierre-Laurent Aimard.
Predstavljamo doktorico Nado Grošelj, ki je sinoči prejela nagrado Društva slovenskih književnih prevajalcev, Jermanovo nagrado. Prisodili so ji jo za monografijo Grenko-sladki eros Anne Carson, kanadske klasične filologinje, pesnice, esejistke in prevajalke. V Uredništvu igranega programa Radia Slovenija so pripravili novo premiero, priredbo svetovne klasike, Molièrove komedije Žlahtni meščan. Nadvse aktualno besedilo iz 17. stoletja, ki nastavlja ogledalo človeški bolestni obsedenosti z družbeno veljavo in videzom, bo nocoj premierno na sporedu, za radijsko izvedbo je poskrbel režiser Alen Jelen. V Galeriji Fotografija v Ljubljani so včeraj odprli prvo razstavo v novih prostorih. Po dvajsetih letih delovanja in več selitvah so prostore iz stare Ljubljane premaknili v novi Center Rog, kot prvi se tam predstavlja Matjaž Krivic, družbeno in okoljsko angažirani dokumentarni fotograf.
»Gentrifikacija ni niti naravna nesreča niti neobhodna nujnost, temveč družbeni proces, ki ga je mogoče regulirati, omejevati in ga nadomeščati z družbeno in okoljsko bolj trajnostnimi alternativami«, so zapisali v Društvu arhitektov Ljubljana, ki danes v galeriji Kresija odpirajo razstavo Vizije so 18: Gentrifikacija; dodajajo še, da gre za arhitekturno razstavo, »katere namen je predstaviti problematiko gentrifikacije v Ljubljani in preveriti, kako bi lahko zaskrbljujoče trende naraščajoče neenakosti in poblagovljenja mesta spremenili.« konec citata. Prav tako v Ljubljani se danes začenja Ljubljanski mednarodni filmski festival, Liffe, ki prinaša pregled aktualne svetovne kinematografije. Pred skokom na Dunaj, ostajamo še v Ljubljani, ki bo od jutri do konca februarja obogatena z razstavo Varuhinje rek. slikovno gradivo: www.vizijeso.com
Literarna nagrada mira opozarja, da so dosežki ustvarjalk in intelektualk še vedno prepogosto spregledani. Ob letošnji je žirija poudarila, da je nagrajenka Jerneja Jezernik že kot diplomantka slovenščine in nemščine na Filozofski fakulteti v Ljubljani s prevodi poskrbela, da so knjige Alme Karlin, nekoč priznane ter potem pozabljene pisateljice in svetovne popotnice, prišle med slovensko bralstvo. V slovenščino je prevedla kar 17 njenih knjig. In kdo bi si mislil, da je spregledan lahko tudi kamen. "Spoznali smo, da je material iz naše neposredne okolice lahko zelo kakovosten in lep, a žal v vsakdanjem življenju nima svoje veljave," so zapisali v društvu Skulpte, ki povezuje ustvarjalce predvsem v dolenjskem kamnu. Gremo na njihovo razstavo v novomeško galerijo Kocka.
V oddaji se oziramo na oder Slovenskega ljudskega gledališča Celje, kjer so pod režisersko taktirko Luka Marcena uprizorili predstavo zasnovano po romanu Vinka Möderndorferja Druga preteklost, spoznavamo pa tudi nove izdaje otroške in mladinske književnosti, denimo didaktični slikanici Polžek Oli svetuje, Zgodbe o odnosih za pogovor z otrokom avtorice Martine Peštaj.
V velikem razstavišču Kibla Portal v Mariboru je na ogled skupinska razstava z naslovom Licemerje in napuh, ki preizprašuje vlogo in odziv ljudi na dogajanje v svetu, na vojne, uničevanje narave, medsebojno odtujenost. Razstava Iskanja v risbi, spoznanja v misli pa v Cankarjevem domu v Ljubljani prinaša izbor risb in misli Edvarda Ravnikarja, najpomembnejšega slovenskega arhitekta druge polovice 20. stoletja. Tega modernističnega arhitekta tako predstavi še kot vrhunskega risarja ter premišljevalca o sodobnem svetu, umetnosti in arhitekturi.
Čas in eter namenjamo pisatelju Vladu Žabotu in njegovemu novemu romanu Gral ter razstavi Iskanje novih podob v novomeški galeriji Simulaker. Iz sveta kulture prihajajo še vesti o Dnevih nemško govorečega filma, festivalu Platforma malih umetnosti in premieri predstave sodobnega cirkusa Gozd. Vabimo vas k poslušanju! na fotografiji utrinek z razstave Iskanje novih podob, foto: Tomislav Herega, osebni arhiv Ajde Kadunc
Mariborska Založba Aristej, majhna, a po družboslovno humanističnem programu prepoznavna založba v slovenskem prostoru praznuje to jesen 30. obletnico ustanovitve. Nekaj informacij o Aristejevem programu je za Svet kulture zbrala Brigita Mohorič. V oddaji pa tudi o razstavi Fragmenti časa: Miroslav Zdovc in fotografska scena v Galeriji Božidar Jakac.
Vedno na voljo ali v angleškem jeziku For your pleasure nosi naslov razstava, ki obravnava družbeni spol in iz njega izhajajoče diskriminacije, seksizem in neenakost. V ljubljanski Moderni galeriji jo bodo odprli nocoj, na njej pa se bo predstavilo 45 umetnic, umetnikov, tandemov in kolektivov. V Gledališču Koper pa bodo nocoj premierno uprizorili Sheakespearovo tragedijo Romeo in Julija. Gre za večjo mednarodno koprodukcijo koprskega gledališča z Narodnim gledališčem Republike Srbske iz Banjaluke, kjer je bila premiera že pred dobrim tednom. Prix Europa je festival, ki od leta 1987 v Berlinu predstavlja najboljše, najbolj inovativne in izstopajoče medijske izdelke evropskega kontinenta. Med temi sta se letos znašli kar dve radijski deli Programa Ars – radijska igra Pot domov in radijska opera Morje.
V oddaji Svet kulture bomo potegnili črto pod letošnjim gostovanjem Slovenije na Frankfurtskem knjižnem sejmu. Slovenija je štafeto častnega gostovanja predala Italiji, ki bo s predstavitvijo svoje literature v ospredju prihodnje leto. Zadnji dan sejma so podelili prestižno nemško založniško nagrado za mir - prejel jo je pisatelj britansko-indijskih korenin Salman Rushdie. Nekaj misli znamenitega pisatelja, ki jih je izrekel ob prejemu nagrade, boste slišali v oddaji, v kateri smo prelistali tudi novosti Cankarjeve založbe.
V oddaji Svet kulture vas bomo najprej povabili v Narodni muzej, kjer so sinoči odprli razstavo Spomin Slovenije. Razstava prikazuje prvih deset enot pisne in dokumentarne dediščine, pomnikov slovenske kulture in zgodovine. V oddaji tudi več o nocojšnji premieri sodobno-plesne predstave Na stežaj zaprta vrata, ki jo je skupaj s plesalci zasnoval Branko Potočan ter o prvem abonmajskem koncertu celjskega godalnega orkestra.
Rdeče in zlato nosi naslov razstava Ejti Štih, ki opozarja na zlorabe žensk in deklet v Boliviji. Drugi iz cikla koncertov Sozvočja svetov bo predstavil slovensko noviteto in izbranega mladega solista. V oddaji na kratko tudi o razstavi Spomin Slovenije v Narodnem muzeju Slovenije, o muralu Brez naslova v Mestnem muzeju Ljubljana ter Parku izbrisanih ob Trubarjevi cesti v Ljubljani. Vabimo vas k poslušanju! na fotografiji: postavitev razstave Rdeče in zlato v Jakčevem domu Dolenjskega muzeja, izsek, vir: dolenjskimuzej.si
V Frankfurtu se je sinoči zaključilo častno gostovanje Slovenije na frankfurtskem knjižnem sejmu, največji slovenski kulturni dogodek v tujini doslej. Aleksander Čobec se je k refleksiji našega gostovanja v Frankfurtu povabil novinarko ORF Katjo Gasser. V Kinu Šiška se danes začenja 9. Bienale slovenske neodvisne ilustracije, na obisku v Sloveniji pa je bil direktor enega največjih muzejskih kompleksov na svetu, galerije Uffizi, nemški zgodovinar dr. Eike Schmidt.
Frankfurtski knjižni sejem se preveša v drugo polovico. Eden od izpostavljenih dogodkov našega gostovanja je bil tudi nastop skupine Laibach. Njihovo izvirno simfonično delo Alamut obravnava zgodbo iz Perzije v 11. stoletju, kakor jo je v istoimenskem romanu opisal Vladimir Bartol. Še pred koncertom so ozadje romana osvetlili sodelujoči na okrogli mizi, kako pa lahko z Alamutom povežemo freske slovenskega slikarja Toneta Kralja? Odgovor na to vprašanje lahko slišite v oddaji Svet kulture, v kateri bomo predstavili tudi uprizoritev Kakor v nebesih, simpozij muzealcev in koncert Družinskega abonmaja.
Če je otroški knjižni sejem v Bologni znan po ilustraciji, to ne velja za Frankfurtski knjižni sejem. Del naše tradicije je prav kakovostna ilustracija, opozarja razstava, ki jo je Center ilustracije pod okriljem zavoda Divja misel odprl med stojnicami založnikov. V oddaji izpostavljamo še Jenkove dneve, ki so namenjeni spominu na Simona Jenka pa tudi sodobni poeziji in drugim oblikam ustvarjanja.
Oglašamo se s Frankfurtskega knjižnega sejma s Slovenijo kot osrednjo častno gostjo, kjer še vedno odmeva včerajšnji nastop Slavoja Žižka na slovesnem odprtju. Pomen nastopa Slovenije kot častne gostje na sejmu sta sicer predstavili predsednica države Nataša Pirc Musar in pesnica Miljana Cunta. V Anton Podbevšek Teatru v Novem mestu bo nocoj premiera predstave Čarovnica iz Zgornje Davče, po dramaturškem besedilu Rudija Šelige in v režiji Barbare Zemljič, v Mestnem gledališču Ptuj pa predstave Franz Tomislava Zajca v prevodu Boruta Veselka in režiji Petra Srpčiča.
Danes se odpira frankfurtski knjižni sejem, največja svetovna manifestacija na področju književnosti in založništva, na njem pa Slovenija kot častna gostja sejma. Na prvem mestu torej o našem gostovanju in pogovor z arhitektoma slovenskega paviljona, potem pa se bomo v oddaji posvetili še razstavi El Greca v Palazzo Reale v Milanu ter premierama, gledališki premieri Umirajoči bog Triglav in filmski: nocoj bo v Kinodvoru premierno prikazan film Pero, Damjana Kozoleta, poklon velikemu slovenskemu filmskemu in gledališkemu igralcu Peru Muskevskemu.
"Klasično dramsko gledališče temelji na skupnosti, na povezovanju različnih ljudi z različnimi nazori, medtem ko družbena omrežja skupnost razbijajo", pravi Vili Ravnjak, avtor monografije o zgodovini SNG Maribor, ki jo obda s svojo teoretično in ustvarjalno mislijo. O tej, a še prej o 5. ZIZ festivalu, dnevih mariborske alternativne gledališke produkcije, ki bo, kot pravijo, ponovno pokazal, kako se prilagodljiva nizkoproračunska produkcija razlikuje od tiste v institucionalnih gledaliških hišah. V Gorici in Novi Gorici ter še v številnih središčih v Sloveniji in Italiji pa bo potekal čezmejni filmski festival Poklon viziji. Vrhunec bo v četrtek, ko bodo podelili nagrado Darka Bratine, ustanovitelja goriškega Kinoateljeja, bolgarskemu režiserju Stefanu Komandarevu.
Neveljaven email naslov