Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Dokumentarni film o enigmatičnem podjetju Iskra Delta in pustolovska detektivka za otroke po romanu Simone Semenič
»To je čas, ko staro še ni zamrlo, novo pa se še ni oblikovalo, in v tem obdobju je nastal eden najuspešnejših gospodarskih podvigov.« Tako o osemdesetih letih prejšnega stoletja razmišlja Jurij Gruden, režiser dokumentarnega filma o vrtoglavem vzponu in padcu slovenskega informacijsko-tehnološkega giganta Iskra Delta. Leta 1976 ustanovljeno podjetje se je predvsem na vzhodnem trgu bliskovito uveljavilo, zgodba o njegovem padcu pa je povezana s svetovnimi političnimi igrami med hladno vojno. Posvečamo pa se tudi skrivnostim, ki jih v predstavi Skrivno društvo KRVZ režiserja Mareta Bulca v Lutkovnem gledališču Ljubljana razkrivajo štirje enajstletniki.
3652 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Dokumentarni film o enigmatičnem podjetju Iskra Delta in pustolovska detektivka za otroke po romanu Simone Semenič
»To je čas, ko staro še ni zamrlo, novo pa se še ni oblikovalo, in v tem obdobju je nastal eden najuspešnejših gospodarskih podvigov.« Tako o osemdesetih letih prejšnega stoletja razmišlja Jurij Gruden, režiser dokumentarnega filma o vrtoglavem vzponu in padcu slovenskega informacijsko-tehnološkega giganta Iskra Delta. Leta 1976 ustanovljeno podjetje se je predvsem na vzhodnem trgu bliskovito uveljavilo, zgodba o njegovem padcu pa je povezana s svetovnimi političnimi igrami med hladno vojno. Posvečamo pa se tudi skrivnostim, ki jih v predstavi Skrivno društvo KRVZ režiserja Mareta Bulca v Lutkovnem gledališču Ljubljana razkrivajo štirje enajstletniki.
Javni sklad za kulturne dejavnosti Republike Slovenije te dni pandemije sprejema tudi kot izziv, saj morebitne nove oblike delovanja namerava prilagoditi tako, da bodo funkcionirale tudi v prihodnosti, pravi direktor sklada Marko Repnik. V oddaji gostimo tudi soavtorja projekta za novi NUK Matijo Bevka, ki je ob Vasi J. Peroviću gonilna sila biroja Bevk-Perović, ki je zmagal na mednarodnem natečaju za NUK 2 leta 2012. Matija Bevk je med drugim odgovoril tudi na vprašanje, kdaj lahko pričakujemo začetek gradnje nove Narodne in univerzitetne knjižnice. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Na spletni strani ljubljanske Galerije Equrna lahko obiščete razstavo Zeleni rez, s katero sta kuratorja Tomaž Brejc in Arne Brejc skušala narediti pomladanski rez skozi sodobno likovno umetnost. Ta rez je zelena barva v svojih legah, pomenih, pojavnostih in funkcijah. Tako zelena, kot je pomlad, pa je pisano delo slikarke in grafičarke Mojce Zlokarnik, ki se skupaj z drugih umetniki predstavlja na razstavi. Z Mojco Zlokarnik, tudi predsednico Društva likovnih umetnikov Ljubljana, smo se pogovarjali o dojemanju barv in njenem umetniškem izrazu. Pred mikrofon pa smo povabili tudi enega od letošnjih dobitnikov Glazerjeve listine, filmskega režiserja Matjaža Ivanišina. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Na veliki petek se kristjani spominjajo Jezusovega trpljenja in smrti na križu. V luči epidemije pa lahko ob vlogi križa v velikonočnih običajih v teh dneh razmišljamo tudi o križu kot simbolni zaščiti pred kugo in drugimi boleznimi. O tem, pa tudi o zbirki križev iz Narodnega muzeja Slovenije, je razmišljal mag. Darko Knez, ki je v muzeju zaposlen kot vodja oddelka za zgodovino in uporabno umetnost. V oddaji pa tudi o letošnjem zmagovalcu literarne nagrade Vstajenje, ki so ga razglasili v Trstu. Nagrado bodo podelili že 57-ič, namenjena pa je predvsem zamejskim in zdomskim ustvarjalcem. Letošnji lavreat Tone Mizerit živi v Buenos Airesu v Argentini.
V ljubljanski Galeriji Jakopič naj bi 17. marca odprli razstavo z naslovom Videnje 20/20: Skupnost. Sodobna indonezijska družbeno zavzeta fotografija, Covid-19 pa jim načrte prekrižal. Organizatorji so se odločili, da v času do pravega odprtja ponudijo virtualna vodstva, več o razstavi pa v današnji oddaji Svet kulture, kjer bomo preverili tudi skrbi, ki tarejo Mestno gledališče Ptuj. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Založništvo po svetu se v teh dneh nedvomno sooča z izzivi, iz katerih ni izvzeta tudi slovenska knjiga. In kako je pri zahodnih sosedih? V Italiji so pred dnevi založniki na vlado in parlament naslovili ostro pismo in jih seznanili s podatki o dramatičnem položaju na knjižnem področju. Več o tem v današnji oddaji, v kateri smo pripravili tudi portret slovenskega založnika – Orlanda Uršiča, ki je med letošnjimi prejemniki Glazerjeve listine, ter pregled knjižnih novosti iz založbe Mladinska knjiga. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
O apelu Vladi RS se pogovarjamo z dr. Andrejem Srakarjem, ki je sooblikoval poziv. V nadaljevanju oddaje pa tudi o Koronaprojektu, poskusu zgodovinjenja sedanjosti. V okviru tega želi Mestni muzej Ljubljana zbrati vtise, fotografije in predmete, povezane s pandemijo, ter tako odgovoriti na vprašanje prihodnosti, kaj je pandemija koronavirusa pomenila za Ljubljano, ki si ga bodo morda zastavile bodoče generacije. Danes se bomo spomnili tudi angleškega pesnika Williama Wordswortha, ki skupaj s Samuelom Taylorjem Coleridgeom velja za začetnika angleške romantike. Wordsworth se je rodil na današnji dan, torej 7. aprila leta 1770. Njegove verze Slovenci beremo predvsem po zaslugi prevajalca Andreja Arka, ki je za Radio Slovenija nedavno poslovenil še številne do zdaj neprevedene pesmi. Za pokušino bomo nekaj teh Wordsworthovih verzov slišali tudi v Svetu kulture. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Samozaposleni v kulturi se v teh dneh soočajo s finančno škodo, med njimi pa so tudi glasbeniki, saj so vsi glasbeni dogodki zaradi ukrepov za zajezitev koronavirusa odpovedani. Slovenski glasbeno-informacijski center – SIGIC je prav zato sprožil akcijo za finančno pomoč glasbenikom, ki vam jo podrobneje predstavljamo v današnji oddaji. V tej prostor namenjamo tudi knjižni zbirki Klasična Beletrina ter literarnim novostim za mlade in najmlajše bralce. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Unesco je lani razglašeno leto tradicionalnih jezikov letos razglasil za desetletje tradicionalnih jezikov. O jezikovnih pravicah pa tudi o tem, kako je s prizadevanji za katalonsko neodvisnost v času epidemije, je v pogovoru govorila Simona Škrabec, prevajalka, ki živi v Barceloni, kjer je po njenih besedah kulturni utrip zdaj povsem zamrl. V upanju na svetlejše čase pa v Benetkah niso odpovedali arhitekturnega bienala, temveč so ga le prestavili. Namesto maja je zdaj predviden avgusta. V današnji oddaji razmišljamo tudi o slovenskem predstavniku na arhitekturnem bienalu.
Lakota po besedah je naslov letošnje poslanice ob današnjem Mednarodnem dnevu knjig za otroke. Ta je po besedah organizatorjev, slovenske sekcije Mednarodne zveze za mladinsko književnost, letos poseben v marsikaterem pogledu. Bralci po vsem svetu smo se namreč znašli v različnih oblikah samoizolacije, a ostajamo povezani prek spleta. Uspešne knjige so podobne virusom, pa v nadaljevanju oddaje razmišlja Dr. Miha Kovač, profesor na Oddelku za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo ljubljanske Filozofske fakultete.
Pesnik Boris A. Novak v novi pesniški zbirki z naslovom Lunin koledar in podnaslovom Praznična pesniška pratika na prvi pogled sledi običajnemu ritmu tednov, mesecev in let, vendar mu pesniška svoboda dopušča precej več kot astronomsko merjenje časa. Zbirka, ki jo je izdala novomeška založba Goga, zato obsega prek 500 strani. »Pet je letnih časov,« piše. »pomlad in poletje , in starost in smrt in večno petje.« V oddaji pa se pogovarjamo tudi z Andrejem Blatnikom – pisateljem, prevajalcem, urednikom in profesorjem.
Nekje na pol poti med Dunajem in Trstom, v Slovenskih goricah, kjer Mura ločuje Slovenijo in Avstrijo, stoji grad Cmurek, nekdanja enota Socialno varstvenega Zavoda Hrastovec. V njem zdaj domuje Muzej norosti, kot je naslov dokumentarnega filma, ki si ga bo nocoj ob 20 50 mogoče premierno ogledati na 1. programu Televizije Slovenija. V času, ko se umetniška dela in projekti selijo na splet, so se za to odločili tudi pri Zavodu Emanat, ki je namenjen razvoju sodobnega plesa in uprizoritvenih umetnosti. Vsak dan ob 20h si na spletu lahko ogledate posnetek predstave iz njihovega arhiva, ki sega do leta 2004.
Bodo nova, digitalna vrata, skozi katera kultura zdaj vstopa v naše življenje, ostala odprta tudi, ko vse hudo mine? In kako bo to spremenilo svet? Če se gledališče od filma loči prav po živosti izkušnje, pa je oder na zaslonu prav gotovo boljši kot noben oder. In oder lahko postane kar domači kavč. V ljubljanski Drami so 18. marca ob 116. obletnici rojstva našega pesnika Srečka Kosovela začeli novo programsko platformo “Drama od doma”. V mesecu slovenske dramatike pa bo nocoj na tretjem programu, programu ARS, ob 22h in pet minut nova radijska igra z naslovom Tih vdih Nejca Gazvode v priredbi Maše Pelko. V njej nastopajo igralci: Jana Zupančič, Lara Wolf, Mirjam Korbar, Jure Henigman, Ajda Smrekar, Matej Puc in Vesna Pernarčič. Glasbo je izbrala Darja Hlavka Godina, lektorica je bila Maja Cerar, tonska mojstrica pa Sonja Strenar. Radijski Tih vdih je režiral Alen Jelen, dramaturginja je bila Vilma Štritof.
V mesecu slovenske dramatike vas, spoštovani poslušalci, drage poslušalke, nocoj na tretjem programu, programu ARS, ob 22h in pet minut vabimo k poslušanju nove radijske igre z naslovom Tih vdih Nejca Gazvode v priredbi Maše Pelko. V njej nastopajo igralci: Jana Zupančič, Lara Wolf, Mirjam Korbar, Jure Henigman, Ajda Smrekar, Matej Puc in Vesna Pernarčič. Glasbo je izbrala Darja Hlavka Godina, lektorica je bila Maja Cerar, tonska mojstrica pa Sonja Strenar. Radijski Tih vdih je režiral Alen Jelen, dramaturginja je bila Vilma Štritof, ki jo je Tadeja Krečič pred premiero povabila k pogovoru.
27. marec je svetovni dan gledališča. V teh čudnih časih ponuja drugačen premislek kot sicer. Kaj nam pomeni, koliko ga pogrešamo? O tem govorita slovenska in mednarodna poslanica. Drugo je napisal pakistanski dramatik Šahid Nadim, slovenska poslanica pa je tokrat pesem Saše Pavček, ki bo gostja našega pogovora. V oddaji tudi o 3. Festivalu sprehodov, ki bi moral trajati do 29. marca. Iz znanih razlogov so ga v društvu Hiša! prestavili za nedoločen čas. Ker pa se zavedajo, da v teh dneh potrebujemo nekaj sprostitve in da se moramo spočiti od vsebin, ki jih zaznamuje novi koronavirus, so sprehode pripravili v virtualni obliki z naslovom Festival sprehodov od doma.
Uvodoma lahko v oddaji slišite krajšo različico pogovora z Jerco Kos, prevajalko esejistične knjige V času epidemije italijanskega romanopisca Paola Giordana. Daljšo različico smo objavili v naši oddaji Razgledi in razmisleki. Tudi nadaljevali bomo v Italiji, kjer bo po dekretu predsedstva vlade 25. marec odslej dan Danteja Alighierija, utemeljitelja italijanskega jezika in pisca Božanske komedije. Napovedali pa bomo tudi nocojšnjo premiero radijske igre Daneta Zajca Kalevala. Ta se vpenja v Mesec slovenske dramatike na Arsu, v okviru katerega imajo poslušalci možnost slišati radijske igre, posnete po besedilih, nagrajenih z Grumovo nagrado. Vabljeni k poslušanju!
V današnji oddaji bo osrednja tema književnost na daljavo. Najprej bomo predstavili spletne portale, ki omogočajo izposojo e-publikacij, npr. digitalnih knjig in revij, ter gradiva, ki je prvotno nastalo v fizični obliki in so ga pozneje digitalizirali. Dva primera digitalnih knjižnic pri nas sta dLib Narodne in univerzitetne knjižnice in Biblos, ki ga upravlja založba Beletrina. V Svetu kulture pa bomo še opozorili na sklop radijskih literarnih večerov Oh literatura – O, literatura!, s katerimi na programu Ars že tretje leto spremljamo srednješolsko domače branje. Vabljeni k poslušanju.
V dneh, ko so mestne knjigarne zaprte, je Založba Goga na knjižni trg poslala novi knjigi slovenskih avtorjev: pesniško zbirko Borisa A. Novaka Lunin koledar – o njej bomo govorili v prihodnjih dneh – in esejistično zbirko Kozme Ahačiča Kozmologija. V njej so zbrana razmišljanja, ki jih je jezikoslovec Ahačič zadnji dve leti pisal za časnik Delo, osrednje teme pa so jezik, glasba in splošno kulturno ozračje naše družbe. O njih piše s širokim in globokim pogledom hkrati, poljudno in jasno. Osrednje misli so celo izpostavljene, na primer: “Tudi pri vonju jezika imamo klasiko, jazz, alternativo, etno, eksperimentiranje – in pop.” Ali pa: “Vsi skupaj varčujemo pri bistvenih stvareh, ker se nam zdijo na kratki rok preveč obrobnega pomena.” Ali pa ko razmišlja o govorjenem jeziku: “Britanci imajo kraljico, mi pa Radio Slovenija.” Ozrli se bomo tudi v Italijo. Pripravljajoča se razstava Tiepola in Canaletta v Tržiču v Goriški pokrajini je ena redkih optimističnih umetniških pobud v tem času.
V časih epidemije in samoosamitve nam slovenski pesniki, pisatelji, ilustratorji, uredniki, prevajalci, kritiki, lektorji in drugi pripravljajo bralne sezname, na katerih lahko najdemo knjige, ki nam bodo pomagale ohraniti notranje ravnovesje in pozitivnost. Priporočila nastajajo ob sodelovanju Javne agencije za knjigo in spletne strani Multimedijskega centra RTV Slovenija, na kateri so ti seznami tudi objavljeni. O nastajanju seznamov v pogovoru z direktorico Javne agencije za knjigo Renato Zamida.
Verjetno poezija letos prvič od leta 1999, ko je Unesco 21. marec razglasil za svetovni dan poezije, ne bo vstopila v javni prostor na brezskrben način. Vsekakor pa to ne pomeni, da poeziji ne moremo posvetiti pozornosti v varnih zavetjih, kjerkoli že smo, in v roke vzeti kakšne dobre pesniške zbirke. O tem, kateri pesniški glasovi so se ju dotaknili v zadnjem času smo povprašali Diano Pungeršič in Veroniko Šoster, ki bosta letos ob Petru Semoliču kritičarki na festivalu Pranger. Podobno intimno kot obeleževanje pomena poezije pa bo tudi praznovanje svetovnih dnevov lutk in gledališča za otroke in mlade. Prav zato so nekatere ustanove omogočile ogled predstav kar preko spleta, denimo Lutkovno gledališče Ljubljana.
Čeprav bo več doma preživetega časa priložnost za razmislek, kako hitro in divje živimo v dobi informacijske tehnologije, nam je ta prav zdaj lahko v pomoč pri stiku s kulturo na daljavo. V današnjem Svetu kulture govorimo o virtualnem obisku galerij in muzejev. O virtualnih razstavah, ki si jih lahko ogledate kar od doma. Narodni muzej Slovenije, Pokrajinski muzej Koper, Moderna galerija, Narodna galerija in številne druge ustanove vabijo v svoje spletno okolje, začele pa so se tudi spletne akcije za podporo umetnikom v času krize.
Neveljaven email naslov