Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Galeriji Škuc pa o tem, kakšne novosti mlada arhitekturna scena vnaša v svoje delo in s tem spreminja način, kako arhitekturo razumemo danes
Tisto pravo druženje smo v zadnjih letih skorajda že pozabili, kajne? Če nas danes zasloni povezujejo na daljavo, so se v časih, ko so bili televizijski sprejemniki redkost, okoli njih ljudje fizično zbrali – gledanje televizije je bil torej pravi družabni dogodek. V mariborskem Muzeju narodne osvoboditve so odprli obsežno razstavo z naslovom Hvala za družbo! – Družabno življenje v Mariboru 1900–1990, na kateri najdemo številne dokumentarne fotografije in tudi do sedaj redko razstavljene predmete, kot so najstarejše ohranjene lutke v Mariboru, glasbila Glasbene matice, plesne obleke in čevlji ter celo gondola. Opisujejo druženje v gostilnah, v kinu in gledališču, na plesih, na promenadi in v parku. Družili pa so se tudi ob proslavah in stavkah. Teh je bilo v Mariboru kot industrijskem mestu z delavskim zaledjem kar nekaj. Kustosinja je dr. Aleksandra Berberih Slana.
V ljubljanski Galeriji Škuc pa so odprli razstavo Nove prakse, nova orodja, ki si prizadeva osvetliti način delovanja sodobnih slovenskih arhitekturnih praks. Nastala je v tesnem sodelovanju s Centrom za kreativnost, ki deluje v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje, kurirala sta jo Mika Cimolini in Matevž Čelik. Povod za projekt, ki se zdaj kaže v obliki razstave, so bili trije javni spletni dogodki, pogovori z različnimi mladimi arhitekti, skupinami in biroji. Predvsem so skušali pokazati, kakšne novosti mlada arhitekturna scena vnaša v svoje delo in s tem spreminja način, kako arhitekturo razumemo danes. Ob razstavi, ki se končuje zadnjega marčevskega dne, bo na kar 280-ih straneh izšel katalog.
3651 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V Galeriji Škuc pa o tem, kakšne novosti mlada arhitekturna scena vnaša v svoje delo in s tem spreminja način, kako arhitekturo razumemo danes
Tisto pravo druženje smo v zadnjih letih skorajda že pozabili, kajne? Če nas danes zasloni povezujejo na daljavo, so se v časih, ko so bili televizijski sprejemniki redkost, okoli njih ljudje fizično zbrali – gledanje televizije je bil torej pravi družabni dogodek. V mariborskem Muzeju narodne osvoboditve so odprli obsežno razstavo z naslovom Hvala za družbo! – Družabno življenje v Mariboru 1900–1990, na kateri najdemo številne dokumentarne fotografije in tudi do sedaj redko razstavljene predmete, kot so najstarejše ohranjene lutke v Mariboru, glasbila Glasbene matice, plesne obleke in čevlji ter celo gondola. Opisujejo druženje v gostilnah, v kinu in gledališču, na plesih, na promenadi in v parku. Družili pa so se tudi ob proslavah in stavkah. Teh je bilo v Mariboru kot industrijskem mestu z delavskim zaledjem kar nekaj. Kustosinja je dr. Aleksandra Berberih Slana.
V ljubljanski Galeriji Škuc pa so odprli razstavo Nove prakse, nova orodja, ki si prizadeva osvetliti način delovanja sodobnih slovenskih arhitekturnih praks. Nastala je v tesnem sodelovanju s Centrom za kreativnost, ki deluje v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje, kurirala sta jo Mika Cimolini in Matevž Čelik. Povod za projekt, ki se zdaj kaže v obliki razstave, so bili trije javni spletni dogodki, pogovori z različnimi mladimi arhitekti, skupinami in biroji. Predvsem so skušali pokazati, kakšne novosti mlada arhitekturna scena vnaša v svoje delo in s tem spreminja način, kako arhitekturo razumemo danes. Ob razstavi, ki se končuje zadnjega marčevskega dne, bo na kar 280-ih straneh izšel katalog.
V okviru Festivala slovanskih književnosti, ki ga drugo leto zapored prireja Forum slovanskih kultur, je v Ljubljani gostovala bolgarska pisateljica in prevajalka Zdravka Evtimova, ki smo jo povabili pred mikrofon. Prav te dni je namreč v slovenskem prevodu Eve Šprager izšel njen roman Četrtek. Napovedujemo interaktivni performans z naslovom Ringlšpil, ki ga premierno uprizarjajo pred Lutkovnim gledališčem Ljubljana in v Tunelu LGL in se ukvarja s problemom sovražnega govora in kako ga uprizarjati. V Komornem studiu programa Ars bodo imel koncert ansambel kljunastih flavt Le Phoenix pod vodstvom Mateje Bajt.
V naši dnevno-informativni oddaji o kulturi danes o včeraj na Dunaju odprti instalaciji "Ledeniki na potepu" fotografinje Vanje Bučan. Umetnica je preoblekla dunajski Ringturm. Nekoliko več o tem dogodku z našo avstrijsko dopisnico. V poslušanje ponujamo še predstavitev literarnih novosti v književni zbirki "Prišleki", ki sta jih prispevala Samanta Hadžić Žavski in Muanis Sinanović. Oddajo pa sklepamo glasbeno – predstavljamo noviteto skladatelja Mateja Bonina. (foto: Vanja Bučan, "Ledeniki na potepu" na dunajskem Ringturmu © Wiener Städtische)
S filmoma beloruske in poljske ustvarjalke Saše Ihnatovič in Ane Konik se začenja Festival migrantskega filma. Prvi prikazuje nezlomljivo voljo pribežnikov ob poniževanju in mučenju, drugi pa zahtevno realnost novega okolja, ki ne prinaša nujno začetka boljšega življenja. V oddaji še o Grossmannovem festivalu fantastičnega filma in vina, ki letos v ospredje postavlja akcijski film, ter o razstavi Preobrat na Trgu revolucije, s katero v Mariboru razgrinjajo kulturno zapuščino Marka Breclja. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote. na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
Poletni čas v Ljubljani je tudi to leto literarno obarvan, danes so se odprla vrtna vrata Društva slovenskih pisateljev, kjer potekajo že 28. Slovenski dnevi knjige. Zaradi novih in drugačnih svetov, ki se skrivajo med platnicami, letošnji festival poteka z geslom Na poti v deželo čudes.Danes se začenja tudi B-AIR Festival zvoka. Do nedelje se bo na Radiu Slovenija, v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova, Atriju ZRC SAZU in v Moderni galeriji v Ljubljani zvrstilo več koncertov in zvočnih dogodkov. S slavnostno otvoritvijo se v prestolnici začenja tudi 35. mednarodni festival Imago Sloveniae in cikel Poletje v stari Ljubljani. V oddaji predstavljamo še novo premiero Anton Podbevšek Teatra: Zamaknjenost Lol V. Stein po romanu francoske pisateljice Marguerite Duras ter problematiko financiranja kulturnih projektov in programov v Mariboru.
V ljubljanskem parku Tivoli se začenja 12. Festival radikalnih teles Spider, ki bo tudi letos ponudil tehten razmislek o globalnih kulturnih spremembah in poziciji človeka v njih. Medtem pa je Festival performansa, ki bo potekal danes in jutri, umetniška gesta, ki se festivalizaciji sodobnih scenskih umetnosti upira tako z ironizacijo naslova kot z drugačnim pristopom k umetniškemu snovanju. V Cankarjevem domu v Ljubljani pa se je v okviru 9. Mednarodnega filozofskega simpozija Miklavža Ocepka začela 11. mednarodna filozofska konferenca Sorena Kierkegaarda, na kateri sodeluje 30 domačih in tujih udeležencev in udeleženk, ki so na različne načine povezani z njegovo mislijo.
Najprej gremo v Kranj, kjer so v soboto odprli 3. mednarodni igralski filmski festival, na kratko KRAFFT, in skupaj z njim še prenovljeni kino v centru gorenjske prestolnice, Mojkino Kranj. V Mestni galeriji Nova Gorica pa akademski kipar Boštjan Drinovec na razstavi Nevidni sopotnik s premikajočimi se skulpturami, ki spominjajo na razne industrijske in merilne naprave, prevprašuje težnjo človeštva po nenehnem napredku in absolutnem obvladovanju vsega okoli sebe. In še v Maribor, kjer so v Univerzitetni knjižnici ob 130-letnici rojstva znamenitega literarnega ustvarjalca, knjižničarja in kulturnega delavca Janka Glazerja organizirali okroglo mizo in predstavitev njegove ustvarjalne dediščine.
Prva oddaja tega tedna prinaša vpogled v sklepni del festivala Kino Otok, ki je letos potekal že devetnajstič po vrsti. V Berlinu so se ta konec tedna začeli Slovenski kulturni dnevi. Tema je čebelarstvo in včeraj je v Muzeju evropskih kultur potekala slovesna otvoritev z razstavo Buzzing Slovenija ali brenčeča Slovenija čebel in ljudi, ki bo odprta do aprila prihodnje leto. V mesecu Evropskih kulturnih dni se Slovenija predstavlja s številnimi okroglimi mizami, literarnimi dogodki, koncerti in predavanji, povsod kot dežela čebelarjev, v tradicionalnem in sodobnem, trajnostnem smislu. Vabimo pa vas tudi na 16. mednarodni festival sodobne klovnade in novega cirkusa KLOVNBUF.
Prihaja poletje, ko tudi umetnost in kultura živita najraje pod vedrim nebom. Za življenje, seveda, potrebuje ustrezne pogoje. Kako jih bodo zagotovili v Mariboru, kjer je mestna občina javnim zavodom oklestila proračune, nevladne organizacije pa za letos še niso prejele predvidenih sredstev, ostaja odprto vprašanje. /premor/ Sicer pa se ta konec tedna začenjajo festivali Živa književnost in otroški knjižni festival v Ljubljani, v Celju bomo pozornost posvetili Prisluhom v mestnem gozdu, filme si bomo ogledali na festivalu Krafft v Kranju; pozanimali smo se tudi kaj se dogaja na Festivalu Borštnikovo srečanje in komu žirija namenja nagrado Tantadruj za življenjsko delo. Vabimo vas k poslušanju!
Oddajo Svet kulture tokrat začenjamo s povabilom na dogodek, s katerim bomo zaznamovali današnji Trubarjev rojstni dan. Utemeljitelju knjižne slovenščine in osrednji osebnosti reformacije na Kranjskem se danes na Trubarjevi domačiji na Rašici poklanjamo z jubilejnim desetim literarnim dogodkom Dom v jeziku. V oddaji poročamo tudi o odprtju Kinodvorišča ter premieri filma Poletje '91 Žige Virca, izvedeli pa boste tudi, kdo so letošnji Levstikovi nagrajenci. Levstikova nagrada je najstarejša povojna založniška nagrada, Mladinska knjiga jo podeljuje od leta 1949. Namenjena je slovenskim pesnikom, pisateljem in ilustratorjem za izvirna leposlovna dela in izvirne knjižne ilustracije za otroke in mladino, ki so bili po mnenju strokovnih žirij najboljši dosežki v preteklih dveh letih in so izšli pri omenjeni založbi.
Mednarodni filmski festival Kino Otok – Isola Cinema, obmorsko mestece že skoraj dve desetletji zapored za en teden v začetku poletja spreminja v cinefilski raj. S projekcijami filmov so začeli že danes dopoldne. V Ljubljani pa se začenja tradicionalni Junij v Ljubljani, festival, ki bo na odprtem prizorišču na Kongresnem trgu ponudil umetniške stvaritve s področij plesa, gledališča in glasbe, in se s Praznikom glasbe sklenil ob poletnem solsticiju. Prav tako v Ljubljani bo drevi premiera sodobnoplesne predstave Inside the Outside, ameriške koreografinje Deborah Hay. Znan je tudi prejemnik letošnje nagrade Vilenica, to je Otto Tolnai, madžarski pisatelj, dramatik in prevajalec. Vabimo vas k poslušanju! na sliki: Silvester Plotajs Sicoe: To ni kubizem, to je punk, 2022, olje in akril na platnu, www.ljubljanskigrad.si
Tokrat o novostih s knjižnega trga. Predstavljamo izbor novih del za mlajše bralce in novosti Mladinske knjige avtoric Lidije Dimkovske, Mire Furlan in Brine Svit.
Posvečamo se konferenci Nemške akademije za jezik in slovstvo, v okviru katere je izšla dvojezična antologija Moj sosed na oblaku: Slovenska lirika 20. in 21. stoletja ter že 14. Grošljevemu simpoziju, ki se pravkar začenja v Atriju ZRC SAZU v Ljubljani. V oddaji pa tudi vtisi iz predstave Spolna vzgoja II: Borba na odru Nove pošte.
S filozofom Rüdigerjem Safranskim, enim najbolj prepoznavnih nemških avtorjev, so v Cankarjevem domu pripravili pogovor na predvečer Spomladanske konference Nemške akademije za jezik in slovstvo, ki jo ta konec tedna gosti Ljubljana. Safranski je razmišljal o nekaterih temeljnih problemih sodobne družbe, kot so pomanjkanje časa in izzivi umetne inteligence. Posvetimo pa se še najnovejši monografiji skoraj dvajsetih avtoric in avtorjev z naslovom Osebnosti druge svetovne vojne, ki so jo predstavili v Atriju ZRC SAZU.
Postprodukcija filmov in drugih avdiovizualnih vsebin se začne, ko je snemanje končano. Ključni člen postprodukcije je montaža, ki lahko ustvari poseben filmski čas in ritem. Delo montažerja so prejšnji teden osvetlili govorci na 1. mednarodnem simpoziju oblikovanja vizualnih in zvočnih podob z naslovom Fade In; potekal je v Slovenski kinoteki v Ljubljani. Predstavljamo še drugi del novih knjig, izdanih pri Cankarjevi založbi. To sta dva prevodna romana, Ko bi imel vse italijanskega pisatelja Marca Missirolija in zgodovinski roman Prostovoljec britanskega novinarja Jacka Fairweatherja.
Zapodimo se med knjige: med novostmi Cankarjeve založbe sta roman Ajaccio, ponovno Ive L. Novak in Brezmadežna Zorana Predina, politična satira s primesmi družinskega romana, antiutopije in kriminalke. V ljubljanski Cukrarni pa je Založba Beletrina s prav posebnim literarno-glasbenim večerom obeležila jubilej svojih dveh prepoznavnih avtorjev in sodelavcev: Aleša Štegra in Jurija Hudolina, ki oba v teh dneh praznujeta 50. rojstni dan. Ob tej priložnosti so med bralce poslali njuni novi knjigi: Jurij Hudolin je izdal roman Čas lepih žensk, Aleš Šteger pa je med platnicami zbral 12 besedil in številne fotografije, ki so nastajale zadnjih 12 let med njegovim projektom spontanih, 12-urnih pisanj na različnih lokacijah po svetu z naslovom Na kraju zapisano.
V tokratni oddaji najprej nekaj besed o letošnji dobitnici Borštnikovega prstana, Nataši Matjašec Rošker. V svoji bogati umetniški karieri je 56-letna igralka prejela že vrsto priznanj in potrditev, med drugimi nagrado Prešernovega sklada in Borštnikovo nagrado za igro. Na 58. Borštnikovem srečanju, ki bo potekalo med 5. in 18. junijem, pa si bo nadela tudi Borštnikov prstan. V oddaji poročamo tudi o 26. slovenskih dnevih knjige, ki prav tako potekajo v Mariboru ter o tem, da na Tretji program Radia Slovenija – program Ars prihaja zvočna knjiga, posneta po romanu Cirila Kosmača Pomladni dan. Zbirka Slovenski literarni klasiki in sodobniki ZKP RTV Slovenija pod vodstvom Mojce Menart je tako bogatejša za prvo integralno zvočno podobo enega izmed vrhuncev književnosti prejšnjega stoletja, 3. program Radia Slovenija, program Ars, pa za oddaje Odprta knjiga. Nocoj ob 19h, potem pa vsak delavnik, bo namreč dramski igralec Aleš Valič prebiral knjigo Pomladni dan Cirila Kosmača, prvič objavljeno leta 1950 v reviji Novi svet. Gre za pripovedovalca, ki se po petnajstih letih vrne domov v vas ob Idrijci in se spominja preteklih dogodkov.
V soboto se je s podelitvijo nagrad končal najpomembnejši in najprestižnejši dogodek v svetu umetniškega filma, mednarodni filmski festival v Cannesu. Vrhunce letošnje izdaje, vključno s filmom Anatomija padca Justine Triet, ki je dobil zlato palmo, bo osvetlila Ingrid Kovač Brus. V 16 krajih po Sloveniji in zamejstvu pa je odprla sezono branja na prostem 19. izdaja Knjižnice pod krošnjami.
Slikar Tone Kralj je v času, ko je Primorska pripadala Italiji in se je po koncu prve svetovne vojne začel poskus radikalnega narodnega izbrisa Slovencev v tedanji t. i. Julijski krajini, s poslikavami v cerkvah od Sv. Višarij do Trsta, sistematično izrisal slovensko etnično mejo. O tem »sporočilu v steklenici« so posneli film, premierno je bil prikazan sinoči in se mu bomo v oddaji posvetili. Pogledali bomo tudi kaj ponuja 2. Ljubljana art weekend, in se posvetili Operni noči v Mariboru. Se pogovorili o nagradah za slovenske avdiovizualne presežke in se pomudili ob premieri v Slovenskem stalnem gledališču v Trstu, v počastitev življenjskega jubileja tržaškega pisatelja in pesnika Marka Kravosa. na sliki: Tone Kralj: Rapallo, vir foto: www.pokrajinskimuzejkoper.si
Najprej izpostavljamo novo postavitev opere Evgenij Onjegin Petra Iljiča Čajkovskega, ki jo bodo premierno predstavili na odru ljubljanske Opere. Delo, ki predstavlja vrhunec ruske romantične opere, je režiral Vinko Möderndorfer, zazvenelo bo pod taktirko kazahstanskega dirigenta Alana Buribajeva. V Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani bodo drevi odrli razstavo »Slovenci in cesarska cenzura od Jožefa II. do prve svetovne vojne«. Na njej bo mogoče videti osrednje primere cesarske cenzure, kakor tudi manj znane, saj v 19. stoletju ni bilo literata, ki ga cenzura ne bi mogla doseči. Na odru Mini teatra bodo premierno uprizorili predstavo Obisk pri soncu, ki sta jo pripravila poljski lutkar, igralec in režiser Marcin Marzec ter ukrajinska oblikovalka in scenografka Elvira Bosovych. V Komornem studiu programa Ars pa bosta nastopila saksofonist Miha Rogina in japonska pianistka Sae Lee. (Foto: Jevgenij Onjegin, SNG Opera in balet Ljubljana / Darja Štravs Tisu)
Napovedujemo razstavo Hrepenenje, ki jo pripravljajo v Miljah na avstrijskem Koroškem. Kustosinja Tanja Prušnik se z njo loteva aktualnih družbenih tem, na razstavi pa bo sodelovalo 26 umetnikov iz različnih držav, tudi Slovenije, ki bodo skupaj predstavili okrog 200 del. Poročamo tudi o treh dramskih delih v stripu, ki so pred kratkim izšla pri Slovenskem gledališkem inštitutu v okviru mednarodnega projekta Klasiki v stripu. To so Sofoklejeva Antigona, Romeo in Julija Williama Shakespearja in Kralj Ubu ali Poljaki Alfreda Jarrya.
Neveljaven email naslov