Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
5. marca je minilo sto let od rojstva Piera Paola Pasolinija
Italijanski pesnik, pisatelj, dramatik in pozneje v življenju še filmski režiser je od leta 1961 do 1975 posnel 13 celovečercev. Prav vse njegove filme bomo lahko videli na retrospektivi, ki bo potekala v Kinoteki vse do 8. maja. V oddaji se posvečamo tudi 14. Kulturnemu bazarju. Nacionalno strokovno usposabljanje za strokovne delavce v vzgoji, izobraževanju in kulturi s skupnimi močmi pripravljajo Ministrstvo za kulturo, Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, Zavod RS za šolstvo ter Cankarjev dom, med obsežnim in raznolikim programom pa najdemo predstave, filmske projekcije, predavanja, okrogle mize in delavnice. Beseda po tekla tudi o glasbi, v Centru kulture Španski borci se bo v naslednjih dneh odvijal festival improvizirane glasbe Neposlušno.
3639 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
5. marca je minilo sto let od rojstva Piera Paola Pasolinija
Italijanski pesnik, pisatelj, dramatik in pozneje v življenju še filmski režiser je od leta 1961 do 1975 posnel 13 celovečercev. Prav vse njegove filme bomo lahko videli na retrospektivi, ki bo potekala v Kinoteki vse do 8. maja. V oddaji se posvečamo tudi 14. Kulturnemu bazarju. Nacionalno strokovno usposabljanje za strokovne delavce v vzgoji, izobraževanju in kulturi s skupnimi močmi pripravljajo Ministrstvo za kulturo, Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, Zavod RS za šolstvo ter Cankarjev dom, med obsežnim in raznolikim programom pa najdemo predstave, filmske projekcije, predavanja, okrogle mize in delavnice. Beseda po tekla tudi o glasbi, v Centru kulture Španski borci se bo v naslednjih dneh odvijal festival improvizirane glasbe Neposlušno.
Zadnja oddaja tega tedna bo arhitekturno, likovno in gledališko obarvana. Najprej se bomo posvetili slovenski udeležbi na beneškem arhitekturnem bienalu, ki se začne 20. maja. Izvedeli boste tudi več o potujoči razstavi srbske slikarke Nadežde Petrović, ki je bila kot umetnica močno povezana s slovenski impresionisti. Vabimo pa vas tudi na razstavo del akademskega slikarja mlajše generacije Patrika Dvorščaka ter v gledališče Koper, kjer bo drevi premiera predstave Ni tako slabo kot zgleda.
Deževni dnevi so kot nalašč za kulturno udejstvovanje, na primer obisk predstave. Črna komedija z naslovom Kaos izpod peresa uveljavljenega finskega dramatika Mika Myllyaha v središče postavi tri sodobne ženske, ki jih življenje privede do nekontroliranega vedenja. Prvo slovensko uprizoritev te komedije, v SNG Nova Gorica, režira Diego de Brea. Pestro gledališko dogajanje pa se konec tedna obeta tudi v gledališču Glej z mednarodnim festivalom mladinskega avtorskega gledališča FUN. Vabimo pa vas tudi na zadnji koncert jubilejne 10. sezone cikla komorne glasbe Carpe artem, ki ga pripravlja Društvo za komorno glasbo Amadeus v koprodukciji s SNG Maribor.
V današnji oddaji Svet kulture se posvečamo že drugemu simpoziju s temo 'Meje skozi film in zgodovino', ki v Gorici in Ljubljani poteka v sklopu projekta Vzhod/Zahod. Tokrat se z razpravami s temo vključevanja arhivskega materiala v poučevanje zgodovine posvečajo mladim. V oddaji pa tudi o nocojšnjem koncertu v okviru zlatega abonmaja Cankarjevega doma, ko bo v Gallusovi dvorani nastopil Kraljevi škotski nacionalni orkester, na sporedu pa bo tudi ljubljanska premiera Koncerta za orgle, trobento in orkester turškega skladatelja Fazila Saya.
Posvečamo se novi pesniški zbirki Nine Dragičević z naslovom Ampak, kdo?, ki je izšla v zbirki Vizibilije založbe Škuc. Ocenjujemo predstavo Mario in čarodej, novo uprizoritev Slovenskega stalnega gledališča v Trstu, dramatizacijo ene od najznamenitejših novel Thomasa Manna v režiji Ivane Djilas. Oziramo se tudi v Rim, kjer so odprli nove muzejske prostore ob rimskem Forumu.
V Kinodvoru v Ljubljani bo drevi premiera dokumentarca Andrine Mračnikar o izginjanju slovenščine iz vsakdanjega življenja koroških Slovencev. Film Izginjanje je prejel nagrado občinstva na graškem festivalu Diagonale. V oddaji tudi o 11. festivalu bralne kulture Prepišno uredništvo, ki ga pripravlja založba LUD Literatura. S festivalom želijo opozoriti, da je tudi žanrska literatura kakovostna in je lahko veliko več kot le lahko branje.
Plesna predstava belgijskega koreografa in plesalca Jana Martensa, vsak poskus se bo končal z zdrobljenimi telesi in zlomljenimi kostmi, prihaja na oder Gallusove dvorane Cankarjevega doma. Izvedla jo bo plesna skupina GRIP v sodelovanju z nemško plesno skupino Dance on Ensemble. Martens bo v času bivanja v Ljubljani za profesionalne plesalce, koreografe in performerje izvedel tudi plesno delavnico. Poročamo pa tudi o gostovanju članic komorne zasedbe Absolút Trio in mezzosopranistke Mojce Vedernjak v Sloveniji. Začnemo malo po šestnajsti.
V današnjem Svetu kulture ponujamo predstavitev razstave Odsotnost prisotnosti umetnice Đejmi Hadrović. Razstava, ki se nocoj odpira v ljubljanski Galeriji P74, sodi v okvir nagrade skupine OHO, ki jo je umetnica prejela lani, pokaže pa izkušnjo nomadskega življenja sodobne umetnice ter odstira vprašanja o njeni poziciji, delovanju in vlogi v današnji družbi. Temu pa dodajamo še pregled dogajanja ob 30-ti obletnici smrti enega naših najpomembnejših cineastov Franceta Štiglica, ki je v svoji 40-letni karieri ustvaril več celovečercev, pa tudi televizijskih nanizank ter kratkih in dokumentarnih filmov. V Murski Soboti bodo obletnico zaznamovali z drevišnjo projekcijo digitalno restavrirane kopije Štigličevega filma Veselo gostivanje. (foto: Đejmi Hadrović, »Odsotnost prisotnosti«, 2022 © arhiv Galerije P74)
V Mini teatru mesec maj začenjajo s politično temo. V režiji Ivice Buljana bo premierno uprizoritev doživela drama Angeli v Ameriki. V njej ameriški dramatik Tony Kushner tematizira epidemijo aidsa na začetku 80-ih let 20. stoletja in njegove politične vplive na manjšino gejevske skupnosti. Predstavljamo tudi mladinske in otroške knjige, to so: Moja babi Jana de Kinderja, Kaj pa, če me pogoltne kit? Susanne Isern, Nič več kot prej Manke Kremenšek Križman, Gora odmevov Lauren Wolk in Žabci Dore Kaštrun. Od 3. do 9. maja pa si je v Kinodvoru mogoče brezplačno ogledati pet filmov, ki so bili uvrščeni v ožji izbor za nagrado občinstva LUX.
V prejšnjih letih se je pokazalo, kako pomembna je svoboda gibanja, hkrati pa, da izolacija ni nujno ovira za ustvarjalnost – posnetki plesnih točk so preplavili splet. Leto je naokoli in pred vrati mednarodni dan plesa. In kot sporoča letošnji pisec domače poslanice plesalec in koreograf Iztok Kovač, je ples že v nas, samo na novo ga odkrivamo, tako kot kipar v kamnu vidi obliko. Odpravili se bomo tudi v Posavje na razstavo Po stopinjah Ajdov – ta je del projekta, v katerem so povezali zgodovinsko obdobje in izročilo Ajdov, ki so posavski prostor naseljevali pred več kot 7000 leti – z naravno in kulturno dediščino. Pa še na knjižni sejem v Leipzigu skočimo, kjer se kot častna gostja predstavlja Avstrija in to s prav posebno besedo: Meaoiswiamia. Gre za posebej ustvarjeno skovanko, ki pomeni več kot mi, z njo pa želijo sporočiti, da literature ni mogoče zreducirati na skupni imenovalec – ne po obliki ne po vsebini.
V oddaji se posvetimo dogajanju v Leipzigu, ki je ta teden postal mednarodno literarno stičišče pisateljev, pisateljic ter založniških hiš. Na mednarodnem knjižnem sejmu bo mogoče najti dela slovenskih avtorjev in avtoric, na sejemskih dogodkih bodo med drugimi sodelovali tudi Miljana Cunta, Gregor Podlogar in Stanka Hrastelj. V nadaljevanju lahko prisluhnete , kakšen pečat je na Radiu Slovenija pustila dolgoletna novinarka, prevajalka in filmska kritičarka, Rapa Šuklje. Na današnji dan je namreč minilo sto let od njenega rojstva.
Slikar Rembrandt, rojen leta 1606 v Leidnu na Nizozemskem, je znan kot mojster svetlobe – globino, tako prostorsko kot čustveno, je ustvarjal z dramatično igro senc in osvetlitev. Ta učinek je posebno opazen v črno-beli grafiki, kjer se pokaže še ena njegova veščina – risba. V Narodni galeriji v Ljubljani bodo jutri odprli veliko razstavo z naslovom Rembrandt. Grafike največjega starega mojstra, ki je plod sodelovanja z Muzejem Rembrandtova hiša iz Amsterdama. Predstavljamo tudi premiero plesne predstave Praznik dela plesalke v ljubljanski Stari mestni elektrarni. Predstava tematizira pojmovanje dela, kot se je spreminjalo v zadnjih letih in kot obstaja danes.
Razpisujemo 32. natečaj za nagrado lastovka in obiskali smo dve razstavi: v lapidariju Galerije Božidarja Jakca – Muzeju moderne in sodobne umetnosti v Kostanjevici na Krki so v petek odprli Krhek svet mariborske kiparke Metke Kavčič. Po besedah kustosinje Kristine T. Simončič gre za ambientalno zasnovano postavitev ter povezovanje tradicionalnih oblikovnih vrednot in sodobnih kiparskih prijemov. V razstavnih prostorih lendavskega gradu pa bodo do konca julija na ogled dela enega najpomembnejših ustvarjalcev v povojni Ameriki, ki je s svojimi deli zaslovel po vsem svetu – Andyja Warhola.
Gledališka sezona je v svoji zadnji četrtini in premier bo tudi na konec tedna po vsej Sloveniji in zamejstvu več. Na odru Slovenskega narodnega gledališča Maribor bo nocoj premierno zaživelo kanonsko besedilo slovenske dramatike Dogodek v mestu Gogi; v Slovenskem stalnem gledališču v Trstu potekajo še zadnje priprave na uprizoritev besedila Thomasa Manna Mario in čarodej, v Slovenskem mladinskem gledališču pa bo jutri premiera predstave Ljudje, kraji in stvari, po besedilu sodobnega britanskega dramatika Duncana Macmillana. Posvetili se bomo tudi gostovanju francoskega romanopisca Davia Diopa v Ljubljani; tu bo jutri potekal tudi sejem Knjig na zraku, ki ga s skupnostjo založnikov in založnic pripravljajo ob Svetovnem dnevu knjige, 23. aprilu. Vabimo vas k poslušanju! fotografija iz uprizoritve Dogodek v mestu Gogi, SNG MB, foto: Peter Giodani
V slovenske kinematografe je prišel celovečerni neodvisni film Indigo Kristal mladega srbskega režiserja in scenarista Luka Mihailovića. Premiero je doživel v ljubljanskem Cineplexxu. Režiser je ob tej priložnosti skupaj z ekipo obiskal Ljubljano in po premieri črno-bele kriminalne drame o nekdanjem zaporniku, ki mora znova poiskati svoje mesto pod soncem, spregovoril za naš radio. Premierno bo danes v Kinu Brežice prikazan dokumentarni film Konoplja osvobaja. Scenarist in režiser je Miha Čelar, ki konopljo predstavlja kot zanimiv družbeni fenomen. V oddaji predstavljamo še nominirance za Cankarjevo nagrado ter nominirance za mednarodno nagrado Booker.
V oddaji Svet kulture vas bomo najprej povabili k ogledu intimne drame z naslovom Pet vrst tišine angleške avtorice Shelagh Stephenson, ki bo drevi premierno na ogled v SNG Nova Gorica. Predstava, ki jo je režirala Maša Pelko govori o tem, zakaj o nasilju še vedno prepogosto molčimo. Predstavljamo še drugi del knjižnih novosti, ki so nedavno izšle pri založbi Mladinska knjiga – roman lanskega prejemnika nagrade kresnik Romana Rozine z naslovom Tujintuj ter zbirko kolumn Renate Salecel Čas grobosti. Vabimo vas tudi na koncert priznane britanske violončelistke Natalie Clein.
Branje je užitek, knjige pa so pot do znanja in priložnost, da postanemo boljši ljudje, je misel letošnjih dogodkov na 26. slovenskih dnevih knjige, ki potekajo v Mariboru. Večdnevni literarni program se je začel z razglasitvijo nominirank in nominirancev nagrade Vasje Cerarja, festival se bo zaključil naslednji torek. Pomlad pa zaznamujejo tudi knjižne novosti pri Mladinski knjigi – v oddaji se bomo posvetili romanu in dvema novima pesniškima zbirkama. Na današnji dan, ki je hkrati tudi svetovni dan spomenikov in spomeniških območij pa bodo drevi v Tehniškem muzeju Slovenije odprli razstavo ob stoletnici prvega preleta južnega Atlantika.
V oddaji Svet kulture bomo predstavili najnovejši roman Toneta Partljiča z naslovom Veter z vzhoda. Zgodovinski roman, umeščen v 30. leta prejšnjega stoletja ponudi nov pogled na štajersko prestolnico. Žlahtna mešanica fikcije in resničnosti predstavlja kopico zgodovinskih osebnosti, v središču zgodbe pa so dijaki, ki se jim odpira širši pogled na svet. V nadaljevanju bomo obiskali tudi mariborske odrske deske in vas povabili k ogledu predstave Kako sem se naučila voziti, ki jo je režiral Nejc Gazvoda. Besedilo je leta 1998 ameriški dramatičarki Pauli Vogel prineslo Pulitzerjevo nagrado.
Tokrat o novostih z odrov uprizoritvenih umetnosti. Predstavljamo baletni triptih Med telesi v Slovenskem narodnem gledališču Maribor, medtem ko na drugem koncu države, v Gledališču Koper, potekajo zadnje priprave pred premiero glasbeno-plesne komedije Sanja Valentin, v ljubljanski Mali Drami pa pred gledališko predstavo Še vedno Alice režiserja Matjaža Zupančiča, ki ponuja pogled v notranjo pokrajino znanstvenice, ki jo na vrhuncu kariere prizadene Alzheimerjeva bolezen. Predstavljamo tudi plesno predstavo Wima Vandekeybusa, flamskega koreografa, plesalca, filmskega ustvarjalca in fotografa, ki bo s svojo skupino Ultima vez gostoval v ljubljanski Stari mestni elektrarni.
Včeraj in danes v Slovenski kinoteki gostujeta priznani pianist Donald Sosin in violinistka, mojstrica klezmer glasbe Alicia Svigals, ki smo ju povabili pred mikrofon. Z novo izvirno partituro sta sinoči v živo spremljala do nedavnega izgubljeno klasiko nemega filma Mesto brez Judov iz leta 1924, nocoj pa bosta postmodernistično posvetilo temu obdobju filmske zgodovine Mož brez sveta. Napovedujemo dve predstavi: balet Ljubezen v Opera in balet Ljubljana in Kako sem se naučila voziti v mariborski Drami in ocenjujemo tretjo, Pot neizbrana v Mestnem gledališču Ptuj.
V Cankarjevem domu v Ljubljani bosta nastopila violinist Barnabás Kelemen in pianist Mihály Berecz, ki s pobiranjem nagrad na večjih tekmovanjih navdušujeta kot zmagoviti komorni dvojec. V oddaji tudi o novem romanu pisatelja, publicista in nekdanjega ministra za kulturo Toneta Peršaka z naslovom Za gozdom. Avtor v njem premišlja o zakonskem razmerju in spoprijemanju s smrtjo. V generacijskem prepadu med upokojencem in njegovimi tremi odtujenimi otroki pa lahko prepoznamo subtilen prerez slovenske družbe. V ospredju Primorskih slovenističnih dnevov bosta literarni zgodovinar Boris Paternu in pisatelj Marko Sosič.
Neveljaven email naslov