Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji tudi o simbolnem bogastvu jajca in projektu Godzilla Tribute Band
Križ je eden izmed simbolov, ki je najpogosteje upodobljen, izdelava križev pa je izjemno razširjena, tako v preteklosti, kakor tudi danes. Med njimi še posebej izstopajo limoški križi. V 12. in 13. stoletju je bil Limoges eno najpomembnejših središč proizvodnje emajliranih predmetov v Evropi. V Narodnem muzeju na Metelkovi v Ljubljani predstavljajo tri od štirih znanih tipov limoških križev v Sloveniji, vsi so iz 12. stoletja.
Po vseh domovih bodo te dni na mizi, med okraski, po različnih kotih jajca v najrazličnejših oblikah in podobah. To živilo je tudi pravo simbolno bogastvo, zaradi česar je navzoče v različnih mitih, verstvih in kulturah. Vizualna umetnica Kaja Avberšek, avtorica stripa Knjiga z jajčki, pravi, da je jajce skoraj celostna umetnina. V oddaji tudi o premieri avtorskega projekta Godzilla Tribute Band Kulturno-umetniškega društva Moment. Godzzila predstavlja pošast kot metaforo, Godzilla Tribute Band pa je kolektiv, ki se je zbral, da reši svet.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V oddaji tudi o simbolnem bogastvu jajca in projektu Godzilla Tribute Band
Križ je eden izmed simbolov, ki je najpogosteje upodobljen, izdelava križev pa je izjemno razširjena, tako v preteklosti, kakor tudi danes. Med njimi še posebej izstopajo limoški križi. V 12. in 13. stoletju je bil Limoges eno najpomembnejših središč proizvodnje emajliranih predmetov v Evropi. V Narodnem muzeju na Metelkovi v Ljubljani predstavljajo tri od štirih znanih tipov limoških križev v Sloveniji, vsi so iz 12. stoletja.
Po vseh domovih bodo te dni na mizi, med okraski, po različnih kotih jajca v najrazličnejših oblikah in podobah. To živilo je tudi pravo simbolno bogastvo, zaradi česar je navzoče v različnih mitih, verstvih in kulturah. Vizualna umetnica Kaja Avberšek, avtorica stripa Knjiga z jajčki, pravi, da je jajce skoraj celostna umetnina. V oddaji tudi o premieri avtorskega projekta Godzilla Tribute Band Kulturno-umetniškega društva Moment. Godzzila predstavlja pošast kot metaforo, Godzilla Tribute Band pa je kolektiv, ki se je zbral, da reši svet.
Danes se potapljamo v raznolik svet podob, takih, ki kot ilustracije pospremijo kakšno besedilo, in pa tistih, ki razgibajo filmsko platno. Začenja se namreč 7. decembrski sejem ilustracije, poteka pa tudi mednarodni festival animiranega filma. Sprašujemo se tudi, kako se tridesetletnice spopadajo z idejo sodobne ženske, ki so jo izoblikovale med študijem. To je namreč eno izmed vprašanj predstave prav s tem naslovom – Tridesetletnice, ki bo nocoj doživela krstno uprizoritev v SNG Nova Gorica. Režijo podpisuje Tijana Zijanić, besedilo pa Eva Mahkovic in Tereza Gregorič. Oziramo se tudi v Rim, kjer je na ogled razstava umetnikov iz 16. in 17. stoletja, ki so se ukvarjali s temami nasilja in zmage kreposti. Foto: SNG Nova Gorica/Peter Uhan, izrez fotografije
Dela, nastala v zadnjih štirih letih, ki so zdaj na ogled v galeriji Ravne, je domači slikar in likovni pedagog Luka Popič ustvaril z različnimi orodji, kot so valj, omelo, lopatica, kdaj celo dlan. S tem je vzpostavil neposreden stik s podlago. Bela in črna sta skupni imenovalec njegovih abstrakcij, na najnovejših pa je dovolil barvi, da vstopi v sliko in tako nakaže nadaljnjo pot. Odpravili se bomo tudi v galerijo Društva likovnih umetnikov Maribor, kjer slikarka Jasna Kozar razstavlja dela, nastala med epidemijo, s katerimi se kritično odziva na družbeno dogajanje v tem spremenjenem času. V današnji oddaji se posebej posvečamo vizualnemu sporočanju – povejmo, da so v Cankarjevem domu v Ljubljani kot del spremljevalnega programa 14. slovenskega bienala ilustracije pripravili prvi nacionalni strokovni posvet Vizualna pismenost. Jasna Kozar: Začetek – konec, 2020, akril na platno, 90×70 cm (izrez)
Mednarodni festival animiranega filma Animateka bo potekal v Kinodvoru in v Slovenski kinoteki v Ljubljani, del filmov pa bo dostopen tudi na spletu. Osrednji tekmovalni program, Animirani dokumentarci, Svetovni jagodni izbor, Mladi talenti Evrope je le nekaj letošnjih poudarkov. Otroška žirija bo izbirala v tekmovalnem Slonu, za mlade so posebej pripravili tudi ekološko in naravovarstveno kategorijo. Ker Animateka praznuje 18. rojstni dan, bodo na ogled filmi za polnoletne. S programom Njena zgodba se obračajo v zgodovino ženske ustvarjalnosti s temami patriarhalnosti, feminizma in vsakdanjega boja žensk za svoje pravice. Prikazali bodo film Maad, moje sonce, ki prinaša resnično izpoved zahodnjakinje, ki se preseli v Afganistan, da bi tam zaživela s svojim možem, Afganistancem. Celovečerni animirani film prikazuje prizadevanja afganistanskih žensk za emancipacijo v posttalibskem obdobju. V oddaji tudi o lutkovni predstavi za otroke Hrestač, ki so jo uprizorili v Mini teatru, koncertu flavtistke Eve Nine Kozmus, ki bo v kulturnem domu Nova Gorica nastopila z godalnim kvartetom van Kujik, tridesetletnici delovanja Muzine, društva za vzpodbujanje in napredek nove glasbe. Začeli pa smo s pesnikom Francetom Balantičem, ki se je rodil na današnji dan pred stotimi leti.
Kako se umetnost odziva na aktualno družbeno stanje in kako jo je zaznamovala koronske krize prikaže skupinska razstava v Pilonovi galeriji v Ajdovščini. Na razpis se je odzvalo 23 umetnic in umetnikov, izbrali so jih 14 z deli v sliki, ilustraciji, fotografiji, kipu, instalaciji in digitalnem performansu. Narodni muzej Slovenije pa je v prvi polovici tedna presenetil z novico, da bodo njihovi muzejski prostori na Metelkovi v Ljubljani zaprti za obiske do vključno 3. januarja. Direktorju dr. Pavlu Carju smo zastavili vprašanje: zakaj? Napovedali bomo sobotno proslavo v Gorici – Goriški Kulturni dom, ki se je uveljavil kot povezovalni element med Slovenci, Italijani in Furlani, slavi štiridesetletnico delovanja. V Mariborski operi pa bodo nocoj pripravili premiero slovite opere Aida Giuseppeja Verdija. Vabljeni v Svet kulture. Salvatore Cali, Border Action 1, 2020, digitalni performans, foto: arhiv avtorja
Zgodovinar Blaž Vurnik in stripar Zoran Smiljanić, ki sta svoje ustvarjalne moči že združevala, sta se tokrat osredotočila na življenje arhitekta Jožeta Plečnika. Njegovo bližajočo se 150-letnico rojstva sta napovedala z novim stripom Plečnik in pika, v katerem ta na svojo preteklost pogleda s prvoosebne perspektive. V zgodovino se ozira tudi nova radijska igra, ki jo bomo premierno slišali nocoj na programu Ars. ''Kot se za škotsko igro Macbeth Williama Shakespearea spodobi, smo ustvarili mračno zvočno pokrajino, ki poslušalcu omogoča intimen spopad z dramsko materijo. Še kako aktualna je ta zgodba o brutalnem boju za oblast, ki ne izbira sredstev'' o njej pove režiser Klemen Markovčič. V Svetu kulture tudi o koncertu v Komornem studiu, ki ga bo izvedla uveljavljena slovenska flavtistka na kljunastih flavtah Mateja Bajt – tega bomo prav tako lahko slišali na valovih Arsa. In še o začetku mednarodnega festivala sodobnega plesa – CoFestivalu danes. Foto: izrez naslovnice stripa Plečnik in pika avtorjev Blaža Vurnika in Zorana Smiljanića, MGML
Kulturni dogodki v teh dneh potekajo tako v živo, kot na spletu – medtem, ko koncertne, gledališke in kinodvorane ostajajo odprte, se je izvedba nekaterih dogodkov v živo ob trenutni epidemiološki situaciji izkazala za prezapleteno. Na splet se je tako že drugo leto zapored preselil Slovenski knjižni sejem, mi pa smo se še posebej potrudili, da poslušalcem in poslušalkam z neposrednimi avdio in video prenosi približamo njegove nagrajence, književnost in vrhunce. Danes se tam med drugim odvija spletna predstavitev knjige Pravljična in literarna Ljubljana. Uveljavljena knjižna zbirka Littera Slovenica je v letu 2021 bogatejša za štiri nove knjige in novo celostno podobo, ogledate pa si lahko tudi pogovor o tem, zakaj je delo Pod svobodnim soncem največji slovenski ep v stripu. V Gallusovi dvorani je na sporedu še zadnji koncert letošnjega abonmaja sodobne orkestrske skladbe Slovenske filharmonije, tokrat s podnaslovom Surovo in kuhano. Orkester bo z dirigentom Marcom Angiusom in solisti predstavil skladbe Luciana Beria, Hansa Wernerja Henzeja ter Nine Šenk.
Darije Petković poskuša v svoj fotografski objektiv ujeti zgodovino, hkrati pa jo z načinom, kako fotografijo posname, s podrobnostmi, ki jih na fotografiji izpostavi, preizprašuje. Na razstavi raziskuje svoj lastni pogled na kulturno krajino, ki so jo zaznamovali številni zgodovinski dogodki. Predstavljamo tudi knjižne novosti Mohorjeve družbe, ki letos praznuje 170. obletnico ustanovitve.
Začenja se 37. slovenski knjižni sejem, letos ponovno v spletni obliki. Navzoča bo večina založnikov, ki so se prijavili na sejem v Cankarjevem domu, zvrstilo pa se bo okrog 60 dogodkov. Nikoli ni prepozno pa je naslov zbirke kratkih zgodb Tadeje Krečič Scholten, ki je pred kratkim izšla pri založbi Mladinska knjiga. Tudi naslovi zgodb so podobni, pogosto gre za kakšen pregovor ali reklo, ki pa ga pripoved razume po svoje, iz zgodbe se izcimi nekaj drugega, kot bi morda pričakovali. Več o prvencu kulturne novinarke, dolgoletne sodelavke 3. radijskega programa, pa v oddaji, v kateri predstavljamo še mariborski festival Drugajanje. Foto: Slovenski knjižni sejem
Kulturni bazar v Mariboru v ospredje postavlja načrtovanje razvoja kulturno-umetnostne vzgoje v vzgojno-izobraževalnih zavodih, kulturnih ustanovah in lokalnih skupnostih podravske, pomurske in koroške regije. Predstavili bomo jutrišnjo premiero kratke radijske igre Karl, ki jo je po besedilni predlogi Kaje Novosel režirala Brina Klampfer; in drevišnji koncert sopranistke Nike Gorič za abonma Pretežno vokalni cikel v Slovenski filharmoniji. Prav tako pa ob častitljivem 100. rojstnem dnevu voščimo pisatelju in akademiku Zorku Simčiču! foto: Kulturni bazar v Mariboru, (c) Saša Huzjak
V kranjskem Prešernovem gledališču bodo drevi premierno uprizorili dramo Simone Semenič Lepe Vide lepo gorijo, ki v središče postavlja tematiko zlorab in ženske neenakopravnosti, režirala jo je Maša Pelko. Razstava Picasso: Črka v risbo, ki so jo septembra načrtovali v Moderni galeriji v Ljubljani, bo od danes naprej pa do 20. februarja prihodnje leto na ogled v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova. Ljubljanski mednarodni filmski festival je v polnem zagonu in se počasi bliža sklepnemu sobotnemu večeru, ko bodo na Liffu podelili nagrade. To so poudarki današnje oddaje Svet kulture, vabljeni k poslušanju.
V današnji kroniki Liffa se posvečamo strokovnemu programu. Sicer pa filmski festivalski duh te dni v Ljubljani dopolnjuje obisk srbskega režiserja in pisatelja Gorana Markovića, izhajajočega iz praške filmske šole, ki se tokrat predstavlja s pustolovskim romanom Beograjski trio. Z elementi dokumentarno realnega in fikcije nas popelje v čas, ko začne jugoslovanska oblast na Goli otok zapirati vse politične nasprotnike. V Svetu kulture še o 40. slovenističnem simpoziju Obdobja, katerega tema je slovenska poezija in o dogodkih, s katerimi se bodo v Mariboru poklonili literatu, novinarju in uredniku Josipu Jurčiču ob 140. obletnici smrti. Foto: Beograd (Pixabay)
Prvoosebni pripovedovalec romana Sto let slepote, slepi Matija, nas popelje skozi rodbinsko sago družine Knap, ki jo zaznamuje življenje v rudarskih revirjih. Bralec tako spremlja čas od vzpona rudnikov na Slovenskem do njihovega tragičnega konca sto let kasneje. Goran Gluvić je roman Požri se, Robi začel pisati že leta 2003 in skoraj preroško napovedal kulturno in politično dogajanje zadnjega časa. Glavni junak romana, novinar Robi je večni upornik, ki se tekom življenja loteva različnih podvigov, v mladosti ustanovi punk band, v zrelih letih pa politično stranko in postane celo minister. V oddaji tudi več o 32. ljubljanskem filmskem festivalu, ki je te dni v polnem zamahu.
V Kranju se je pretekli konec tedna s podelitvijo nagrad sklenil 51. Teden slovenske drame. Veliki zmagovalec je Škofjeloški pasijon, prvo slovensko dramsko besedilo patra Lovrenca Marušiča v režiji Jerneja Lorencija. Predstava Prešernovega gledališča Kranj in Mestnega gledališča Ptuj je prejela kar 4 od 8 nagrad. Posebna nagrada pa je pripadla uprizoritvi Gejm režiserja Žige Divjáka. V oddaji pa tudi nekaj vtisov z 32. ljubljanskega filmskega festivala Liffe. Foto: Prešernovo gledališče Kranj
K poslušanju naj vas privabijo zanimive téme, med njimi: narava kot navdih in 250-letnica rojstva Ludwiga van Beethovna na letošnjih klavirskih dnevih v Portorožu, razstava Neže Knez z naslovom "Predlogi in poskusi št.1: imaginacija, kontemplacija, morski pes" ter odmevi tradicionalnega Martinovanja na Proseku in milanski knjižni sejem. foto: iz projekta Neže Knez, vir: https://www.galerija-miklovahisa.si/
Na današnji dan pred dvesto leti se je v Moskvi rodil ruski pisatelj Fjodor Mihajlovič Dostojevski, avtor devetih romanov in številnih novel, črtic in neleposlovnih besedil. Ob okrogli obletnici bo nocoj na Vrhniki potekal poseben literarni večer, posvečen tako Dostojevskemu kot Jožetu Valentiču, dolgoletnemu režiserju radijskih iger in drugih oddaj na Radiu Slovenija, ki se je poslovil lani. Za svoje diplomsko delo je leta 1985 Jože Valentič režiral radijsko priredbo romana Bratje Karamazovi Dostojevskega, ki še ni bila javno predvajana. V vrhniškem domu Ivana Cankarja bo nocoj premiera. V oddaji predstavljamo tudi sveže dogajanje na Ljubljanskem filmskem festivalu, ki se je začel sinoči in dva dogodka. V ljubljanski Operi bodo premierno uprizorili baletno predstavo Strune, v Cankarjevem domu v Ljubljani pa bo Orkester Slovenske filharmonije izvedel koncert z naslovom Globina teme.
Pogosto turoben mesec november že tradicionalno popestri ljubljanski filmski festival. V prihodnjih desetih dneh bo vsem ljubiteljem filma postregel s kar 79 filmi. Nocojšnja otvoritvena projekcija bo znanstveno-fantastični film nemške režiserke Marie Schrader Pravi moški, ki govori o tem, ali lahko človek razvije razmerje z androidom. V oddaji poročamo še o gledališki predstavi celjskega gledališča Kozlovska sodba v Višnji Gori, s katero so se poklonili 140. obletnici smrti pisatelja Josipa Jurčiča.
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, ki pa se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Napovedujemo tudi 2. koncert cikla Sozvočje svetov Komornega godalnega orkestra Slovenske filharmonije. Foto: Rok Predin, Prestopno leto, vir: artKIT Kibla
Civilizacijska vprašanja, ki nas tarejo v času pandemije, so predvideli veliki misleci. Med njimi izstopa Fjodor Mihajlovič Dostojevski, saj jih je s pomočjo različnih likov in oseb izrazil z neverjetno pretanjenostjo. Tako nam lahko pomaga doumeti, kam lahko vodijo današnji miselni nastavki, pravi filozof, pesnik in prevajalec Gorazd Kocijančič, ki bo v Cankarjevem domu v Ljubljani drevi odprl cikel predavanj Dostojevski in jaz. Predavanja so pripravili ob 200-letnici od pisateljevega rojstva. V oddaji boste slišali tudi oceno predstave Tista o bolhah, ki so jo uprizorili v SLG Celje. Predstavili bomo še razstavo erotičnih ilustracij Velvet 2, ki je prav tako na ogled v knežjem mestu, in sicer v Galeriji Račka.
Danes o predstavi Vse sijajne stvari, ki bo drevi zaživela na odru Male Drame SNG Drama Ljubljana. Dramsko besedilo britanskega avtorja Duncana Macmillana, ki ga je v slovenščino prevedel Uroš Fürst, sicer tudi nosilec glavne vloge v predstavi, obravnava pogosto spregledano tematiko – življenje s samomorilno osebo. Poleg monodrame Vse sijajne stvari, ki je nastala pod režijsko taktirko Nataše Barbare Gračner, pa vam bomo ponudili še druge novice iz sveta kulture. Med drugim smo obiskali Plečnikovo hišo, kjer so danes odprli razstavo Prostorski koncepti Plečnikovih prenov, ki v ospredje postavlja Plečnikove prenove sakralne arhitekture in nekaj javnih prostorov. foto: Uroš Fürst v »Vse sijajne stvari« (c) Peter Uhan
Gledanje Avgusta v okrožju Osage Tracyja Lettsa je podobno gledanju tega, kako se nekdo smešno zvrne po stopnicah. Verjetno se ne bi smeli smejati, verjetno se je groteskno smejati, ampak včasih je nemogoče, da se ne bi. Tako je Jason Blake razmišljal o besedilu, ki ga bodo nocoj premierno uprizorili v Mestnem gledališču Ljubljanskem. Dogajanje je postavljeno v dom starejšega para - Beverlyja in Violet Weston- na podeželju v Oklahomi, in se odvije v nekaj avgustovskih tednih. V hiši se po izginotju očeta zbere celotna disfunkcionalna družina, ki jo poleg bolne mame sestavljajo še tri odrasle hčere s svojimi družinami. V oddaji pa tudi o posebni knjižni novosti – v strip prelitem zgodovinskem romanu Pod svobodnim soncem, ki ga podpisujeta Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Foto: Tomo Tomšič, Jana Zupančič, Gregor Gruden, vir: Peter Giodani, MGL
Neveljaven email naslov