Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji tudi o simbolnem bogastvu jajca in projektu Godzilla Tribute Band
Križ je eden izmed simbolov, ki je najpogosteje upodobljen, izdelava križev pa je izjemno razširjena, tako v preteklosti, kakor tudi danes. Med njimi še posebej izstopajo limoški križi. V 12. in 13. stoletju je bil Limoges eno najpomembnejših središč proizvodnje emajliranih predmetov v Evropi. V Narodnem muzeju na Metelkovi v Ljubljani predstavljajo tri od štirih znanih tipov limoških križev v Sloveniji, vsi so iz 12. stoletja.
Po vseh domovih bodo te dni na mizi, med okraski, po različnih kotih jajca v najrazličnejših oblikah in podobah. To živilo je tudi pravo simbolno bogastvo, zaradi česar je navzoče v različnih mitih, verstvih in kulturah. Vizualna umetnica Kaja Avberšek, avtorica stripa Knjiga z jajčki, pravi, da je jajce skoraj celostna umetnina. V oddaji tudi o premieri avtorskega projekta Godzilla Tribute Band Kulturno-umetniškega društva Moment. Godzzila predstavlja pošast kot metaforo, Godzilla Tribute Band pa je kolektiv, ki se je zbral, da reši svet.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V oddaji tudi o simbolnem bogastvu jajca in projektu Godzilla Tribute Band
Križ je eden izmed simbolov, ki je najpogosteje upodobljen, izdelava križev pa je izjemno razširjena, tako v preteklosti, kakor tudi danes. Med njimi še posebej izstopajo limoški križi. V 12. in 13. stoletju je bil Limoges eno najpomembnejših središč proizvodnje emajliranih predmetov v Evropi. V Narodnem muzeju na Metelkovi v Ljubljani predstavljajo tri od štirih znanih tipov limoških križev v Sloveniji, vsi so iz 12. stoletja.
Po vseh domovih bodo te dni na mizi, med okraski, po različnih kotih jajca v najrazličnejših oblikah in podobah. To živilo je tudi pravo simbolno bogastvo, zaradi česar je navzoče v različnih mitih, verstvih in kulturah. Vizualna umetnica Kaja Avberšek, avtorica stripa Knjiga z jajčki, pravi, da je jajce skoraj celostna umetnina. V oddaji tudi o premieri avtorskega projekta Godzilla Tribute Band Kulturno-umetniškega društva Moment. Godzzila predstavlja pošast kot metaforo, Godzilla Tribute Band pa je kolektiv, ki se je zbral, da reši svet.
Nekoliko tvegana odločitev avtorice, da kot samostojno delo predstavi posnetek komuniciranja skupine sodelujočih žvižgačev na daljavo, je bila poplačana in nagrajena, so zapisali v utemeljitvi za letošnjo nagrado skupine OHO, osrednje nagrade za mlade vizualne umetnike pri nas. Dobila jo Lena Lekše za delo Strategije požvižgavanja, ki obravnava delo v dobi pandemije. Za nagrado so bili nominirani še vizualni umetnik in fotograf Jošt Franko, slikarka Dalea Kovačec ter vizualna umetnica in pesnica Neja Tomšič. Njihova dela si lahko od danes ogledate v Centru in galeriji P74 v Ljubljani. V oddaji tudi o projektu Plantportation/Q modul, ki raziskuje kvantno prepletenost umetnosti in znanosti. Intermedijska instalacija umetniškega kolektiva BridA je na ogled v galeriji Simulaker v Novem mestu. Na fotografiji postavitev umetniškega dela Strategije požvižgavanja v Galeriji P74, vir: Zavod P.A.R.A.S.I.T.E.
Po najslavnejšem besedilu ameriškega dramatika Edwarda Albeeja Kdo se boji Virginije Woolf gledališča pogosto posegajo. Tokrat se je pod režijo podpisal član Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica Radoš Bolčina, ki se je v predstavi znašel tudi kot igralec. Pove, da so med drugim z rekviziti in glasbo želeli ohraniti značaj klasike. Gre za uprizoritev v sklopu novega programa Studio SNG Nova Gorica, ki so ga vpeljali v letošnji sezoni in je namenjen spodbujanju ustvarjalnosti domačega ansambla. Premiera bo nocoj, gledališče pa bo z njo svoja vrata za javnost odprlo po več kot dvesto dneh. Uprizoritev klasične psihološke drame Mačka na vroči pločevinasti strehi, ki velja za eno najboljših dram druge polovice 20. stoletja, pa si bo jutri zvečer na Starem odru Slovenskega narodnega gledališča Maribor lahko premiero ogledalo 130 obiskovalcev. Zgodba o premožni družini iz ameriškega juga in njenih zamolčanih skrivnostnih je bila dobrodošel izziv, pove režiser Jan Krmelj, ki doda, da so želeli v njej vzpostaviti univerzalni čas dogajanja. Zaščitni ukrepi se torej rahljajo in s tem svetlim pogledom v prihodnost bomo obarvali današnjo oddajo. Optimizem rase tudi v sosednji Italiji, kamor se bomo odpravili. Slavnostno obeleževanje sedemstoletnice smrti pesnika Danteja Alighierija se namreč bliža vrhuncu. V njegovih mestih zdaj spričo lajšanja epidemijskih ukrepov znova prirejajo dogodke, odpirajo muzeje in postavljajo razstave, ki sta jih navdihnila njegov lik in delo. Foto: SNG Nova Gorica/Damir Ipavec, predstava Kdo se boji Virginije Woolf
Galerija, gledalec, okvir, kritika, politika, karierni izzivi umetnice, umetnika. Ste opazili, da umetniškega dela nismo niti še omenili? Kako pomembno je vse tisto okoli njega? Kaj pa, ko še tisto zmanjka? Skupinska razstava Naslednjih 21 dni bo ključnih je nastala kot koprodukcija med Šolo za kuratorske prakse in kritiško pisanje Svet umetnosti ter galerijo Škuc, v kateri je na ogled. Z njo odpirajo temo vzpostavljanja umetniškega dela: samega nastanka in vseh dejavnikov, ki ga določajo. Del razstave pa se ukvarja s pogledom od zunaj, kot zapišejo, skozi prizmo retradicionalizacije družbe in političnih pritiskov, ki obsojajo kritično in subverzivno sodobno umetnost. In humor je orodje, ki se v tako absurdnem času izkaže kot edino preostalo. O tem v oddaji Svet kulture. Napovedali bomo tudi prenos koncerta v znamenju francoske komorne glasbe 20. stoletja, ki bo nocoj ob 20.00 na programu ARS in na Arsovi strani na Facebooku: v radijskem studiu 26 bo 17. koncert v Komornem studiu izvedel kvintet solistov Simfoničnega orkestra RTV Slovenija. Na sliki delo Nataše Berk: Imagine More, razstava Naslednjih 21 dni bo ključnih
Živa umetnost si počasi razvezuje roke. Akademija za glasbo Univerze v Ljubljani po daljšem premoru začenja koncertno sezono; vrata počasi odpira tudi Slovensko stalno gledališče Trst; v mariborski Umetnostni galeriji pa za uvod v mednarodni trienale umetnost in okolje razstavljajo fotokolaže fotografa Miša Hochstätterja. Slišati je same dobre novice, zato vas vabimo, da se nam pridružite v nadaljevanju oddaje.
Slika na likalni deski poleg kupčka kuhinjskih gobastih krp, v drugem kotu galerije pa slika ravnotežje lovi na gasilnem aparatu, za dobro mero pa še kup stolov in stojal za sušenje perila. Tak Poizkus postavitve, kot je tudi naslov razstave, sreča obiskovalec ljubljanske galerije Alkatraz. Umetnik Adrijan Praznik namreč razmišlja o nastanku umetniškega dela in tem, kako ga prepoznamo kot takega. Kaj se zgodi, ko ti nenadoma zmanjka varnih tal pod nogami? pa se v svojem novem avtorskem gledališkem projektu Slaba družba sprašuje Vito Weiss. Foto: Nik Erik Neubauer (© Galerija Alkatraz in Adrijan Praznik)
Vprašanja okoljske problematike in njenih posledic delujejo kot visenje na nitki. Tudi razstava Eve Sajovic v galeriji Božidarja Jakca v Kostanjevici na Krki nosi tak naslov. Postavitev je del mednarodne mreže Overview Effect, ki obravnava povezave med sodobno umetnostjo in okoljskimi vprašanji. Bili smo v Lutkovem gledališču Ljubljana, kjer smo si ogledali glasbeno pravljico Čarovnik iz Oza in ugledališčeno poezijo Toneta Pavčka Angeli. Začeli pa bomo s Cankarjem, ki se je rodil na današnji dan pred 145 leti.
Véronique Olmi je pri nas do zdaj poznana samo kot avtorica romana Bakhita v prevodu Janine Kos o sužnji, ki postane redovnica in svetnica. Na slovenskih odrih njena besedila niso bila uprizorjena vse do zdaj, ko si bomo lahko nocoj in jutri ob dvajsetih na spletni povezavi ljubljanske Drame z odra Male drame ogledali v živo odigrani predstavi igre Škorpijon. Véronique Olmi jo je napisala leta 1989, ko se je na političnem prizorišču uveljavil Jean – Marie Le Pen, voditelj skrajnje desničarske stranke, zato je kot odgovor na to napisala igro o ksenofobiji, strahu in sovražnosti do neznanega, kar je postalo v tem času epidemije in izolacije znova aktualno. Dramo Škorpijon je prevedel Primož Vitez, dramaturg je bil Rok Andres, režirala jo je Nina Šorak. Danes pa se bomo posvetili tudi participatorni predstavi Fent cua/Medtem ko smo čakali, ki jo navdihujejo različni pojavi čakanja v vrsti, v središče raziskave pa postavlja izkušnjo občinstva. Premiera se začne ob 18. uri v Stari mestni elektrarni v Ljubljani. Avtorici Joana Serra Forasté in Urša Sekirnik s projektom razmišljata o dvojnosti, da se čakanje zdi kot nadležno vsakodnevno dejanje, ki pa je hkrati precej kompleksno. Zanimal ju je pojav čakajočih človeških teles – po kakšnih pravilih se organizirajo glede na prostor in namen vrste. In kaj se fizično dogaja v nas med tem – na koži, v očeh in seveda v mislih. Želeli sta ustvariti predstavo, v kateri prav telesa, ki pridejo na ogled, postanejo del nje. V Svet kulture pa še o začetku festivala Fabula, literature sveta, in še o čem. Vabljeni v našo družbo. Foto: Peter Uhan, SNG Drama Ljubljana, predstava igre Škorpijon
Danes v oddaji predstavljamo skupinsko likovno razstavo ljubljanskega umetniškega kolektiva Podmladek, ki razstavlja v mariborski galeriji Media nox. Napovedujemo koncert Orkestra Slovenske filharmonije, ki bo nocoj pod vodstvom Simona Krečiča izvedel program, poimenovan Črtova Četrta. Na sporedu bo 4. Simfonija Črta Sojarja Voglarja, Uvertura h komični operi Blaža Arniča ter Serenada št. 2 v A-duru, op. 16 Johannesa Brahmsa. V oddaji pa tudi o tem, kdo bo prejel zlatega leva za življenjsko delo na Mednarodnem arhitekturnem bienalu, ki se v Benetkah začenja 22. maja.
Pomladno svež majski dan kar vabi k velikim in dolgim korakom v svet, svet kulture. Tako bomo z rimskim dopisnikom stopili v rimski muzej Maxxi, v katerem so odprli razstavo Večje od mene – Junaški glasovi iz nekdanje Jugoslavije. Korake povezovanja stopajo v Galeriji Photon, ko soočajo po dva ustvarjalca v terminu t.i. »avtorskega dialoga«. Letos je termin »dialoga« postavljen v kontekst natečaja Drugačni svetovi, ki ga vsako leto organizirajo v Galeriji Photon. Pomladno sveže in navdihujoče kot prvi dve novici pa vsekakor ni poškodovanje umetniškega dela z razstave Ko gesta postane dogodek, ki je razpeto na pročelju ljubljanske palače Cukrarna. Foto: EPA
Novi Skubičev roman šteje več kot 400 strani. Čeprav bi utegnili pričakovati, da ga je pisatelj pisal med karanteno, ko je imel na voljo veliko časa, pa temu ni tako. Dokončal ga je nekaj dni pred začetkom epidemije in poslal v prvo branje. Knjiga je izšla pri založbi Beletrina, podrobnosti o njej pa v oddaji, v kateri boste izvedeli tudi, kdo so letošnji nominiranci za nagrado Desetnica ter katera razstava je trenutno aktualna v Društvu likovnih umetnikov Maribor.
Na današnji dan pred 140 leti je umrl Josip Jurčič, ki velja za avtorja prvega slovenskega romana. Pisal pa ni samo literarnih besedil, bil je tudi pomemben novinar in urednik Slovenskega naroda ter ena od osrednjih osebnosti slovenskega kulturnega in literarnega življenja 2. polovice 19. stoletja. Ker letos praznujemo še dva jubileja poveza z Jurčičem, 150 letnico nastopa urednika pri Slovenskem narodu in 160 let od objave Pripovedke o beli kači, je vlada na predlog društev in občine Ivančna Gorica letošnje leto razglasila za vseslovensko leto Josipa Jurčiča in tudi Josipa Ipavca. Glavnina Jurčičevih prireditev, ki jih krojijo zdravstveni ukrepi, potekajo v občini Ivančna Gorica. V oddaji bomo pregledali tudi, , kaj se je znašlo na knjižnih policah na področju otroške in mladinske literature v preteklem mesecu.
Tokrat izpostavljamo razstavo, ki so jo v torek odprli v Kapitolskih muzejih v Rimu. Gre za razstavo staroveških mozaikov, ki so jih pred stoletjem našli na nekaterih od sedmih rimskih gričev. Mnogi od njih so zdaj prvič na ogled javnosti. Mednarodno uveljavljen tržaški geograf Milan Bufon je izdal monografijo, v kateri preučuje položaj Slovencev v Italiji v zadnjih sto letih. Upad slovenskega prebivalstva na Tržaškem je bil od leta 1910 do danes kar 58-odstoten. V Slovenskem stalnem gledališču v Trstu pa je vrsto let ustvarjala igralka Bogdana Bratuž, ki se je v 87 letu starosti pred kratkim poslovila. V oddaji tudi o razstavi Ko gesta postane dogodek, ki bo do 20. junija na ogled v Mestni galeriji Ljubljana.
»Ples je skrita govorica duše,« je o plesu dejala znamenita ameriška plesalka in koreografinja Martha Graham. Kaj pa se zgodi, ko epidemija prepreči, da bi se prek plesa izražali, se med plesom dotikali in negovali skupinsko plesno ustvarjalnost? Kot je v letošnji mednarodni plesni poslanici povedal nemški baletnik Friedmann Vogel, je treba vztrajati in počakati, da hudi časi minejo. Številni plesni učitelji so se zatekli k poučevanju na daljavo, kar pa je glede na naravo te umetnosti kar velik izziv. O tem danes ter o gledališčih in kinodvoranah, ki pa so se odprli v sosednji Italiji. To je spodbudilo tako zadovoljstvo, da so že zdaj projekcije in predstave razprodane. V Svetu kulture bomo napovedali še nocojšnji Arsov prenos 16. koncerta v Komornem studiu, ki ga bo izvedel izjemen slovenski organist Tomaž Sevšek na umetniškem harmoniju. Foto: Filippo Jorio, SNG Opera in balet Ljubljana
Želim vam neobremenjen (p)ogled ... Razum pa, če se le da, potisnite vstran in v ozadje. To ni politični program, ni česa razumeti. Prepustite se golim čutom in čustvom in poskušajte utripati v nedoumljivem svetu domišljije ... brez gospodarja, je ob razstavi zapisal umetnik Marko Jakše. Prvi del razstave z naslovom Na otoku Niga se osredotoča na Jakšetova novejša dela, tokrat, pa je mogoče v galeriji SLOART videti dela iz starejših obdobij umetnikovega ustvarjanja. V starem mestnem jedru Kranja pa je mogoče videti, kako se keramika povezuje z drugimi mediji, kot so grafika in reciklirani materiali. Na ogled je razstava sodobne kinetične keramike ?r kvadrat.
Manjša in neodvisna koncertna prizorišča ostajajo bodisi zaprta ali pa so pogoji, pod katerimi bi lahko delovala tako strogi, da si odprtja ne morejo privoščiti. Zato so se povezala in oblikovala mednarodno iniciativo koncertnih prizorišč Enlarge Europe, katere del je tudi ljubljanski KUD Channel Zero. V oddaji napovedujemo tudi gledališko predstavo Jubilej, ki bo po dolgem času izvedena živo na odru.
Danes je svetovni dan knjige, pa tudi avtorskih pravic. Slednje nas opomni, da so za ustvarjalnimi izdelki ljudje – avtorji, prevajalci, založniki, oblikovalci knjižnih podob nenazadnje in številni drugi. Da dobre knjige lahko beremo v maternem jeziku, ni nekaj samoumevnega, opozarja tudi sejem s kavča, ki je letos na spletu združil več kot 50 slovenskih založnikov. V oddaji pa se bomo vprašali tudi zakaj se je Goran Vojnović odločil ponovno pisati o Marku Đorđiću, čefurstvu in ljubljanskih Fužinah. Avtor Čefurjev raus - ene od redkih domačih knjig, ki so postale pravcati kulturni fenomen, namreč z romanom Đorđić se vrača nadaljuje zgodbo osrednjega lika te uspešnice. Foto: Pixabay
Jakopičeve nagrade, najpomembnejše nagrade na področju vizualne umetnosti v Slovenije, letos slavijo slikarstvo izrazitih barv – to izkazuje tudi razstava prejemnikov nagrad v galeriji Zveze društev slovenskih likovnih umetnikov, kjer so na ogled dela Franca Novinca in Milene Usenik, ki bosta nagrado prejela za življenjsko delo in Silvestra Plotajsa Sica, prejmnika Jakopičeve nagrade za opus v zadnjih letih. V oddaji pa tudi o liričnem projektu Petre Varl, ki v svojem domačem okolju obračunava s svojo dosedanjo umetniško prakso. Foto: Tomaž Šantl
La Doctora je bil nadimek slovenske raziskovalke življenja in jezikov staroselcev v Paragvaju, doktorice Branislave Sušnik. Slovenski etnografski muzej se ji, po znanstvenem delu, zdaj posveča z razstavo. Več v nadaljevanju oddaje, ko se bomo približali sklepnemu koncertu Slovenskih glasbenih dnevov 2021. Književnosti danes ne bomo obšli, temveč bomo o njej spregovorili v okviru festivala Bralnice pod slamnikom. Vabimo vas, da se nam pridružite.
To je naslov razstave akademske slikarke Joni Zakonjšek, ki je na ogled v galeriji Generali v Ljubljani. Slikarka z deli, nastalimi v zadnjih treh letih, nadaljuje svojo prepoznavno likovno govorico. Občutljivo se posveča vzorcem v naravi – od listja do lubja, pa vodnih odsevov in presevov, ki vznemirljivo migetajo pred našimi očmi. Naravo pa opeva tudi razstava Stojana Graufa, ki je na ogled v Studiu Umetnostne galerije Maribor. Naslovil jo je Zemlja ni človekova last, človek je last Zemlje. V oddaji predstavljamo tudi novo kratko radijsko igro z naslovom Prihod, ki je nastala po besedilu Vitomila Zupana.
V teh časih potrebujemo dobre novice, še posebej na področju kulture. Ta prihaja iz Italije, kjer si je založništvo opomoglo. Razlog za to je tudi v tem, da so Italijani med pandemijo uvrstili knjige med primarne dobrine, kot so zdravila in živila, zaradi česar so bile knjigarne odprte. Ključne pa so bile ponudbe elektronskih in zvočnih knjig ter razvoj dostavnih poti. V oddaji še o varovanju gozdov. V mariborskem razstavišču Kibela se z videom in instalacijo s to temo predstavlja umetniški dvojec Plateau Residu. Foto: Engin Akyurt / Pixabay
Neveljaven email naslov