Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V ospredju današnjih kulturnih novic bo balet Gospa Bovary v SNG Maribor. Po zgodbi Gustava Flauberta jo je režirala Valentina Turcu, s svojo stalno ustvarjalno ekipo – kostumografom Alanom Hraniteljem, scenografom Markom Japljem in oblikovalcem luči Aleksandrom Čavlekom. Baletno predstavo bo obarvala glasba Frédérica Chopina in Philipa Glassa. Predstavili bomo tudi drevišnjo geolokacijsko zvočno razstavo Philomela Karmine Šilec, ki je nastala v sodelovanju z Lutkovnim gledališčem Maribor in Kulturno četrtjo Minoriti. Ustavili se bomo še v Piranu na tamkajšnjih Dnevih arhitekture, ter v Ljubljani na 38. Slovenskem knjižnem sejmu, ki ga je obiskal belgijski pisatelj Bart Moeyaert.
(foto: Madame Bovary © Tiberiu Marta / SNG Maribor)
3655 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V ospredju današnjih kulturnih novic bo balet Gospa Bovary v SNG Maribor. Po zgodbi Gustava Flauberta jo je režirala Valentina Turcu, s svojo stalno ustvarjalno ekipo – kostumografom Alanom Hraniteljem, scenografom Markom Japljem in oblikovalcem luči Aleksandrom Čavlekom. Baletno predstavo bo obarvala glasba Frédérica Chopina in Philipa Glassa. Predstavili bomo tudi drevišnjo geolokacijsko zvočno razstavo Philomela Karmine Šilec, ki je nastala v sodelovanju z Lutkovnim gledališčem Maribor in Kulturno četrtjo Minoriti. Ustavili se bomo še v Piranu na tamkajšnjih Dnevih arhitekture, ter v Ljubljani na 38. Slovenskem knjižnem sejmu, ki ga je obiskal belgijski pisatelj Bart Moeyaert.
(foto: Madame Bovary © Tiberiu Marta / SNG Maribor)
Ameriški fotograf Roger Ballen že od sedemdesetih let prejšnjega stoletja živi in ustvarja v Johannesburgu v Južni Afriki. Njegovi začetki so bili dokumentarni, skozi leta pa je izoblikoval prepoznaven slog, imenovan balleneska, ki označuje nekaj mračno vznemirljivega, nekaj, kar v opazovalcu prebudi občutek težko določljive, nezavedne groze. Ballen pravi, da so njegove fotografije psihološke, saj raziskujejo predvsem temne strani človeške duševnosti. Igra prikazni, razstava, s katero se Ballen po desetih letih vrača v Ljubljano, je v njegovem prepoznavnem slogu nastala iz razmišljanja in predstave o posmrtnem življenju in nastanku vesolja iz niča. Navdih za vizualizacijo je našel v celici zapuščenega johannesburškega zapora za ženske. Ballenove fotografije, ki delujejo proti splošnim vrednostnim ali moralnim sodbam v umetnosti, so razstavili v Galeriji Fotografija.
Magična ekspresivnost odrevenelih figur in zamolkle, a kontrastne barve so značilnosti slikarstva Klavdija Zornika, ki je leta 2005 prejel zlati red za zasluge za življenjsko delo na področju kulture in prispevek k modernizmu v slovenskem slikarstvu. Ob 10. obletnici njegove smrti so v Pilonovi galeriji v Ajdovščini pripravili razstavo avtorjevih del z naslovom Risbe, slike iz Primorske. Poleg desetih slik je na ogled tudi več njegovih risb, ki so manj ekstatične, zazrte vase in tu in tam fragmentarne. V ljubljanski galeriji Photon pa so na ogled dela dveh mlajših avtorjev, ki ju druži inovativen pristop k fotografskemu mediju. Tilyen Mucik in Domagoj Burilović se predstavljata s svojima novejšima serijama Flora femina in Post Factum. V oddaji pa tudi opozarjamo na nekaj novosti na področju otroške in mladinske literature v marcu.
Mlad par čaka na blagajni, ko on njo nenadoma vpraša, ali bi imela otroka. Vprašanje sproži verižno reakcijo osebnih, družbenih in okoljskih vprašanj, s katerimi se v predstavi Pljuča sooči 30-letni par. Igro britanskega avtorja Duncana Macmillana bodo nocoj premierno uprizorili na malem odru ljubljanske Drame. Nastala je v režiji Žige Divjaka in prevodu Tine Mahkota. V oddaji bomo napovedali tudi koncert V troje je lepše, srečanje treh akademskih pevskih zborov in Mozartine. Poročali bomo z razprave ob razstavi Čas brez nedolžnosti in se ozrli na Kitajsko, v mesto Šendžen, v katerem so pripravili mednarodni glasbeni festival. Na njem bosta čez dva tedna nastopila tudi Orkester Slovenske filharmonije in Slovenski komorni zbor. Foto: Peter Uhan
Pretiravanje, parodija, provokacija in subverzivna igra z mejami med realnostjo in lažjo so v tekmi za politično pozornost postali izjemno uigrana sredstva populizma. V predstavi Nasprotje stvari jih bo preigravalo pet črnih klovnov in se ob tem spogledovalo s tematiko fašizma. Premiera bo drevi v Slovenskem mladinskem gledališču. V oddaji bomo napovedali tudi gostovanje ruskega glasbenika Dmitrija Sitkoveckega, violinista, dirigenta in aranžerja, ki bo nastopil z glasbeniki Orkestra Slovenske filharmonije. V Narodnem domu Maribor pa bo drevi koncert Madžarskega narodnega filharmoničnega orkestra. Ozrli se bomo še na Tržaško, kjer se širi oblak, ki ogroža slovenščino in tamkajšnjo skupnost. Foto: Matej Povše
Ob današnjem svetovnem dnevu gledališča se bomo posvetili 49. Tednu slovenske drame, ki se bo začel z nocojšnjo slavnostno prireditvijo v Prešernovem gledališču v Kranju. Ob začetku 13. slovenskega bienala ilustracije, o katerem bo govora, pa bomo zajadrali med slike za najmlajše in za odrasle. Napovedali bomo namreč še razstavo ilustratorke Andreje Peklar Svetloba-tema-svetloba, ki bo krasila ovalni galerijski prostor Peterokotnega stolpa na Ljubljanskem gradu. Za konec pa še o razstavi kiparke Anje Kranjc v mariborskem razstavišču Media Nox. Na sliki: izrez ilustracije Damijana Stepančiča
V popoldanski oddaji o kulturi bomo najprej govorili o priznani poljski pisateljici Olgi Tokarczuk, ki bo nocoj nastopila na literarnem večeru v Novi Gorici. V svoji inovativni prozi avtorica raziskuje stanje sodobnega človeka in družbe. Za svoje literarno ustvarjanje je prejela številne poljske in mednarodne literarne nagrade, med njimi tudi nagrado booker ter leta 2013 nagrado vilenica. V oddaji predstavljamo še 54. zagrebški salon vizualnih umetnosti, ki tokrat poteka pod sloganom Brez anestezije ter vas vabimo na koncert cikla Sozvočje svetov.
O Dunaju leta 1900, ko se je preporodila moderna, preglednem festivalu avstrijskega filma, razstavi Nike Autor in romanu Emila Filipčiča.
Prešernovo gledališče Kranj bo jutri krstno uprizorilo sodobno dramo Zabava za Borisa, Thomasa Bernharda, ki jo je režirala Snežana Trišić. Uprizoritev je nastala v koprodukciji s ptujskim Mestnim gledališčem. Več v današnji oddaji Svet kulture. Posvetili se bomo še plesni predstavi Alien Express: Drugi let, ki bo premiero doživela jutri v ljubljanskem Kinu Šiška in pa 22. Pripovedovalskemu festivalu, ki se v Klubu Cankarjevega doma v Ljubljani začne danes. Vabljeni, da nam prisluhnete. Foto: Prešernovo gledališče Kranj
“Berite. Pazno, premišljeno. Iščite duše,” je med drugim v poslanici ob današnjem svetovnemu dnevu poezije zapisala predsednica Društva slovenskih pisateljev Aksinja Kermauner. »Ljudje danes potrebujemo poezijo bolj kot kdajkoli prej. Kajti v tem izvotljenem času, lažno naphanem z nesmiselnim gomazenjem, mistični zven poezije zatrese v nas vednost, da je pod brezupnim betonom našega sveta skrito še kaj…, nekaj…, za kar je vredno živeti …,« je še dodala. V današnji oddaji pozornost tako namenjamo poeziji in lutkam, saj je 21. marec tudi svetovni dan lutk. V Mariboru in Ljubljani sta danes premieri dveh lutkovnih predstav – Kettejeve pravljice Šivilja in škarljice ter lutkovnega baleta Posvetitev pomladi na glasbo Igorja Stravinskega. Na oder SNG Nova Gorica pa nocoj prihaja prva slovenska uprizoritev romana nemške avtorice Sibylle Berg Nekaj ljudi išče srečo in crkne od smeha. V nadaljevanju predstavljamo tudi film Tovor srbskega režiserja Ognjena Glavonića in peti koncert za Modri abonma. Foto: pixabay
O egocentričnem umetniku, ljudeh na socialnem robu, filmiih o nazadnjaških nazorih, zapostavljebih in revnih soseskah Amerike ter podobah dokumentov nekdanje in sedanje Rusije.
Pri nas in drugod se vrstijo sejmi in festivali filmov in knjig, kar naznanja pomlad, ki v prvih koledarskih dneh slavi umetnosti vseh vrst.
Festival dokumentarnega filma je te dni v polnem zamahu. Do srede si lahko ogledate še nekaj izjemnih dokumentarcev, več v oddaji. Predstavljamo tudi film Urše Menart Ne bom več luzerka, ki bo drevi v Kinodvoru odprl Festival frankofonskega filma, v slovenskem kulturnem domu v Gorici v Italiji pa se začenja abonma komičnega gledališča - KOMIGO. Vabljeni v našo družbo!
Eden od osrednjih avtorjev nemškega novega filma Rainer Werner Fassbinder je bil upornik tako v ustvarjalnem smislu kot v zasebnem življenju. Čeprav ni skrival svoje istospolnosti, se je dvakrat poročil: ena izmed njegovih žena je igrala v njegovih filmih, druga pa jih je montirala. Bil je osrednja figura zahodnonemškega filma in hkrati skozi svoja dela njegov neizprosen kritik; 44 filmov, ki jih je posnel med letoma 1966 in 1982, je izjemno pronicljivih socialnih dram, kritiki pa jih imajo veliko od njih še danes za mojstrovine. S filmom Vsi drugi se imenujejo Ali je zaslovel tudi mednarodno: ljubezensko zgodbo o Emmi, starejši Nemki, in Aliju, maroškem priseljencu v povojni Nemčiji, je Milan Marković Matthis priredil tudi za oder. Večplastnost in pretresljivost ljubezenske zgodbe na družbenem robu, ki jo je za ljubljansko Dramo režiral Sebastijan Horvat, v njej pa nastopajo Nataša Barbara Gračner, Iztok Drabik Jug in drugi, skozi prepoznavno modernistično estetiko gledalca sooči z družbenimi stereotipi, ki so še danes – zlasti ob novem valu migracij, ksenofobije in konservativizma – ključna vprašanja, s katerimi se spopadajo družba in posamezniki.
Današnja glasba bo v znamenju glasbe. Predstavili bomo novo opero skladatelja Milka Lazarja Koda L, ki jo bodo nocoj krstno uprizorili na odru SNG Opere in baleta Ljubljana, in nocojšnji šesti koncert Simfoničnega orkestra naše radijskotelevizijske hiše iz cikla Kromatika. V nadaljevanju oddaje se bomo podali na Festival dokumentarnega filma, ki te dni poteka v treh ljubljanskih kinodvoranah. Pred mikrofon bomo povabili gostjo festivala, avtorico dokumentarca Ženski užitki Barbaro Miller. Danes se v Parizu začenja mednarodni knjižni sejem, na katerem se letos prvič s stojnico predstavlja tudi Slovenija. Foto: SNG Opera in balet Ljubljana / Darja Štravs Tisu.
Razstava enega najbolj izstopajočih slikarjev 20. stoletja v dunajskem Umetnostnozgodovinskem muzeju - Marka Rothka - prikazuje razvojne faze njegovega ustvarjanja, od zgodnjega figurativnega vse do abstraktnega slikarstva, znanega tudi pod imenom slikarstvo barvnega polja (ang. Colour Field painting), po katerem je umetnik najbolj zaslovel. V oddaji se bomo dotaknili tudi razstav mojstrov renesanse – Leonarda da Vincija, Andree del Verrochia, Andree Mantegne in Giovannija Bellinija, ki so na ogled po Evropi. Proti koncu pa bomo osvetlili 21. Festival dokumentarnega filma, ki se bo nocoj odprl v Cankarjevem domu v Ljubljani. Vir foto: MMC
V Cankarjevem domu gostuje eden od vodilnih komornih ansamblov Camerata Salzburg. Glasbeniki navdušujejo z impresivno igro in samosvojim tonom širokega dinamičnega razpona. V oddaji tudi o razstavi Pametna bitja, na kateri se Benjamin Nachtigal sprašuje o praznini, ki jo povzročajo pametne tehnologije, in o skupnem ter povezovalnem, ki to praznino lahko zapolni. Druga razstava, ki jo bomo predstavili, pa se skozi lik igračk barbik sprašuje o stereotipih o neumnih plavolaskah in je na ogled v prostorih glavne tržaške pošte. Prelistali bomo še knjižne novosti založbe Sanje, med njimi je delo turške avtorice Elif Shafak Tri Evine hčere.
Drevi se bo z nastopom Tatjane Tolstoj, ruske pisateljice in esejistke, v Cankarjevem domu v Ljubljani odprl literarni festival Literature sveta – Fabula, ki bo tako kot leta poprej pripeljal številne uveljavljene goste. Letošnji fokus festivala Zidovi med nami izhaja iz obletnice padca berlinskega zidu, a ga je treba razumeti tudi metaforično. V oddaji pa še o premieri predstave Tartuffe v Mestnem gledališču ljubljanskem in 22. mednarodnem trienalu v Milanu, na katerem se predstavlja tudi slovenski projekt Misliti pogoje našega časa.
Križanke, kompleks nekdanjega samostana nemškega viteškega reda križnikov, so nam danes znane predvsem kot ljubljansko prizorišče kulturnih dogodkov. Zgodovino kompleksa sedaj prvič poglobljeno obravnava nova znanstvena monografija Križanke, ki jo je uredil Luka Vidmar. Številni pisci prinašajo vpogled v zgodovino enega najpomembnejših kulturnih spomenikov v Ljubljani in Sloveniji od antike do Plečnikove prenove, zlasti pa v zgodovino komende nemškega viteškega reda, ki je tam delovala sedem stoletij. Knjiga vsebuje razprave s področij umetnostne zgodovine, zgodovine, arheologije, literarne zgodovine in muzikologije. V oddaji pa tudi o retrospektivi Karpa Godine na bergamskem festivalu in knjižnih novostih založbe ŠKUC.
»Zdi se, da 21. stoletje postavlja žensko iz tisočletne sence na osončeno mesto. Žal in povsem tako,…« svojo poslanico ob Mednarodnem dnevu žena, Rože ob dnevu žena, začne predsednica Združenja dramskih umetnikov Slovenije Saša Pavček. V oddaji Svet kulture jo boste slišali v celoti, v interpretaciji Saše Pavček. Iz vsebine današnje oddaje izpostavimo razstavo Women becoming – Postati ženske, v Studiu Umetnostne galerije Maribor, premiero baletov Hora in Cantata v SNG Maribor; oder Lutkovnega gledališča Ljubljana bodo jutri premierno zasedle Zverinice iz Rezije, iz Prešernovega gledališča Kranj pa so sporočili letošnje nominirance za Grumovo nagrado za najboljše slovensko dramsko besedilo. V oddaji več o tem ter o glasbenih in drugih dogodkih konca tedna. Vabimo vas k poslušanju! vir foto: www.zdus.si
V naši redni popoldanski oddaji o kulturi malce po 16-i vas bomo povabili na razstavo z naslovom Južna ozvezdja: poetike neuvrščenih, ki bo naslednjih šest mesecev na ogled v Moderni galeriji in Muzeju sodobne umetnosti Metelkova. Predstavljena umetniška dela se posvečajo gibanju neuvrščenih s poudarkom na njegovih idejah, idealih in načelih. Prelistali bomo knjižne novosti društva ŠKUC in Centra za slovensko književnost, čisto za konec pa še kratek pogovor s scenografko Katjo Šoltes, ki je sodelovala pri filmu Colette. Biografsko dramo o radoživi francoski pisateljici, igra jo Keira Knightley, so sinoči premierno prikazali v Kinodvoru.
Neveljaven email naslov