Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za Mednarodni dan muzejev je leta 1977 Mednarodni muzejski svet ICOM izbral 18. maj. Z namenom večje prepoznavnosti muzejev v družbi se vsako leto temu prazniku pridružuje tudi več slovenskih muzejev. Mednarodni muzejski dan ima letos moto »trajnostni razvoj in dobro počutje«. V Cannesu od torka poteka 76. mednarodni filmski festival, pri nas pa do sobote festival Jazz Cerkno. O dogajanju na obeh festivalih več v današnji oddaji.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Za Mednarodni dan muzejev je leta 1977 Mednarodni muzejski svet ICOM izbral 18. maj. Z namenom večje prepoznavnosti muzejev v družbi se vsako leto temu prazniku pridružuje tudi več slovenskih muzejev. Mednarodni muzejski dan ima letos moto »trajnostni razvoj in dobro počutje«. V Cannesu od torka poteka 76. mednarodni filmski festival, pri nas pa do sobote festival Jazz Cerkno. O dogajanju na obeh festivalih več v današnji oddaji.
Doktor Tomaž Grušovnik je okoljski filozof, ki je med drugim proučeval podnebne krize in se ukvarja s premišljevanjem etičnih in okoljskih vprašanj v družbi. “?????? oziroma krisis v grškem pomenu besede pomeni ločevanje. Pomeni nekakšno razkritje kompleksnosti vsakdanjika, ki je sicer zakrito z našim normalnim delovanjem,” razmišlja dr. Grušovnik in napoveduje, da bo pandemija postala izhodišče za temeljit premislek o tem, kaj je v naših življenjih odveč. “Zaradi izolacije bomo morda ponovno začeli ceniti obiske in stike s sorodniki ter prijatelji, po drugi strani bo zelo težko premišljevati v stanju, v katerem ni občutka varnosti in miru,” še dodaja.
Ministrstvo za kulturo je na javne zavode s področja kulture naslovilo priporočilo, da do nadaljnjega zaprejo vrata za obiskovalce. Priporočilo je zaprtje razstav, knjižnic, odpoved predstav, prireditev, okroglih miz, izobraževanj in drugih dogodkov, na katerih bi se lahko zadrževalo večje število ljudi, kar so mnoge ustanove tudi že storile. Medtem ko so plače zaposlenih v javnih zavodih zagotovljene, je že mogoče oceniti, da bo odpoved prireditev najbolj prizadela pogodbene samozaposlene sodelavce. Vasko Simoniti je na predstavitvi kandidature za novega ministra za kulturo na Odboru za kulturo v Državnem zboru povedal, da bi se morala najti rešitev zanje. V oddaji tudi o ukrepih in njihovem vplivu na kulturno-umetniško dogajanje v Avstriji in na Dunaju. V Italiji so vodje Odborov za kulturo večjih italijanskih mest na predsednika vlade naslovili posebno pismo, naj prepreči najhujše. foto: Arek Socha / Pixabay
Oddajo Svet kulture smo objavili še preden je prišlo uradno obvestilo o odpovedi nocojšnje premiere predstave Koščki svetlobe. Koščki svetlobe so intimna drama o odnosu med sestrama, ki se srečata po več kot desetih letih. Režira jo Barbara Zemljič, ki pravi, da Longman v besedilu zelo dobro oriše sodobno osamljenost, hkrati pa je luciden tudi v tematiziranju medosebnih odnosov. V oddaji tudi o izobraževalnem projektu in istoimenski razstavi #VSAKDAN8MAREC, ki sta jo pripravila Mesto žensk in Ulična galerija TAM-TAM. Ogledate si jo lahko na Vegovi ulici v Ljubljani. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Eden glavnih predstavnikov izstopajoče generacije prekmurskih slikarjev, ki so nase opozorili sredi 80-ih let 20. stoletja, je Sandi Červek, sicer tudi likovni pedagog ter grafični in scenski oblikovalec. V Galeriji mesta Ptuj je od danes na ogled razstava njegovih del z naslovom 1+1=11. Červek je najbolj poznan po črnih slikah, tokrat pa bomo lahko spoznali še njegovo koloristično plat. V Svetu kulture še o novem svežnju knjig Centra za slovensko književnost in založbe ŠKUC – med njimi so tri pesniške zbirke sodobnih slovenskih pesnikov, francoski roman Salamander in knjiga kratkih zgodb kubanskega pisatelja Virgilia Pinera. Vir fotografije (izrez): Galerija mesta Ptuj
Na razstavi Vdove in pankrt, ki je na ogled v Cankarjevem domu, nekateri pomembnejši predstavniki nove generacije oblikovalcev, diplomantov Oddelka za oblikovanje ALUO – Ajda Bevc, Petra Bukovinski, Hana Jesih, Maša Majce Mesarič, Ajda Schmidt in Jan Virant –, skozi primere iz svojih projektov predstavljajo proces oblikovanja in sooblikovanja zamisli v sodelovanju z naročniki. Šesterica oblikovalcev trdi, da za oblikovanje gola všečnost ni visoko na prioritetni lestvici. Pomembnejši sta učinkovitost in ustreznost, torej pojma, ki ju pogojuje kontekst oblikovanega dela, ki pa zato težko nastopa kot razstavni objekt, izoliran od siceršnje konkretne namembnosti. Razstavo je kuriral Radovan Jenko.
Kako bi se odzvali, če bi slišali, da se je v vašem prijateljskem krogu zgodilo posilstvo? To se nam ne dogaja, naš prijatelj ni posiljevalec, je misel, ki prevzema odzive okolice v romanu mlade nemške pisateljice Bettine Willpert. Literarni večer z avtorico je včeraj sklenil festival Literature sveta – Fabula, ki je letos potekal v okviru teme igre moči. Težke teme pa določajo tudi delo fotografa Gorana Bertoka, ki človeško telo upodablja v mejnih vidikih bivanja in v njegovi minljivosti ter se z razstavo Lakota predstavlja v ljubljanski galeriji Photon.
V Mariboru bo nocoj premiera baletnega triptiha Fallen Angels. Gre za tri koreografije, med katerimi je eno prispeval tudi Edward Clug. Ob baletnem triptihu pa vam bomo predstavili tudi dogajanje na bruseljskem knjižnem sejmu, kjer sta sodelovali tudi direktorica Javne agencije za knjigo Renata Zamida in pisateljica Agata Tomažič, ki je predstavila francoski prevod zbirke Česar ne moreš povedati frizerki. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
V oddaji najprej predstavljamo osrednjo razstavo, ki so jo ob 500-letnici smrti enega največjih renesančnih slikarjev, Rafaela, danes odprli v Rimu. Gre za največjo razstavo Rafaelovih del v zgodovini: dela velikega mojstra so v Rim prišla iz najpomembnejših muzejev sveta. Nadaljujemo z domačo umetnostjo: čipka, pletena iz pločevine, ki v velikem formatu zaživi na steni galerije, je le eno od izjemnih del kiparke Metke Kavčič, ki razstavlja v Galeriji Velenje. V oddaji pa tudi o koncertu cikla Carpe Artem z naslovom Slavni boter, neminljivi prijatelj, na katerem bodo glasbeniki izvedli komorne skladbe baročnih skladateljev in Alda Kumarja.
K sprejemanju različnosti nas skozi filmsko umetnost nagovarja ljubljanski mednarodni festival Hiša strpnosti, letos že šestič, potekal bo še do petka. S festivalom odpirajo teme holokavsta, ksenofobije, rasizma ter tudi beguncev in strpnosti pri njihovem vključevanju v slovensko družbo. Poleg filmov, ki jih je letos izbral hrvaški novinar in filmski kritik Dragan Rubeša, ponujajo še delavnice, razstavo in koncert izraelske glasbe. V Svetu kulture bomo spregovorili še o zadnjem svežnju knjižnih izdaj Cankarjeve založbe, med drugim o zbirki dramskih besedil in zbirki teoretičnih spisov o slovenski drami, pa o širitvi zbirke Moderni klasiki. Vabljeni v našo družbo! Slikovni vir: Mini teater
Včeraj je na festivalu Literature sveta – Fabula nastopil hrvaški literat, ki je zaslovel z romanom Črna mati zemla, Kristian Novak. Ob priložnosti gostovanja je izšel tudi prevod Novakovega tretjega romana Cigan, ampak najlepši v festivalski zbirki. Ob gostu festivala Fabula pa bomo danes pozornost namenili tudi novi radijski igri, ki je nastala po besedilu Petra Semoliča, Šestica spodaj desno. foto: Fabula / Matej Pušnik
Tako kot vsak prvi ponedeljek v mesecu bomo tudi danes prelistali knjižne novosti, ki jih slovenske založbe namenjajo otrokom in mladini. Tudi v nadaljevanju bomo ostali pri literaturi, natančneje pri dramatiki. Na našem Tretjem programu bo namreč marca potekal Mesec slovenske dramatike, v okviru katerega bomo predvajali vrsto za radio prirejenih dramskih besedil, ki so prejela Grumovo nagrado. To nagrado vsako leto podelijo na Tednu slovenske drame, ki bo letos potekal že petdesetič. Ob tej obletnici bomo zato na naših radijskih valovih še posebno pozornost dali prav nagrajenim slovenskim dramskim besedilom.
Začeli bomo z Močjo mesta, mestom moči, današnjim dogodkom pred začetkom Festivala literature sveta Fabula. Na njem se bodo vprašali, kakšne sile se lomijo v mestih danes in kakšna bodo mesta prihodnosti. V Antona Podbevšek Teatru bo drevi premiera zgodbe o glasbi in možganih, glasbeno-gledališka predstava Muzikofilija kliničnega nevrologa Oliverja Sacksa. Ljubljanska opera pa bo jutri premierno uprizorila Luiso Miller Giuseppa Verdija.
Zoran Mušič je gotovo eden največjih slovenskih umetnikov – pretresljiv je njegov cikel Nismo poslednji, ki ga je ustvaril okoli trideset let po vrnitvi iz koncentracijskega taborišča Dachau. Tam so nastale njegove risbe, predvsem nakopičenih trupel, ki so bile potem osnova za cikel. Del teh risb so leta 2016 odkrili v Trstu in jih tudi razstavili, sedaj pa bodo na ogled v ljubljanski Moderni galeriji. S Svetu kulture bomo spregovorili še o predpremieri absurdno komične drame Pošta mariborskega dramatika Roka Vilčnika, ki jo režira Juš A. Zidar. Uprizorili jo bodo nocoj v mariborski Drami. Slika: Mušičeva risba iz zbirke Moderne galerije v Ljubljani (izrez)
Na Shakesperovega Macbetha, dramsko pripoved o volji do moči, sli po oblasti z uničujočimi posledicami, se v najnovejši uprizoritvi naslanja režiser Matjaž Pograjc. Kliči M za Macbetha je naslov predstave, ki jo bodo nocoj predpremierno uprizorili v Spodnji dvorani Slovenskega mladinskega gledališča v Ljubljani, v tej pa gre za nekakšno zmes dramskega gledališča in glasbenega koncerta. Tudi v današnji oddaji pa boste lahko slišali, katere filme si je že in katere si še bo ogledalo občinstvo Berlinala. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Danes o knjigi Kurent, katere avtorja sta letošnji Prešernov nagrajenec za življenjsko delo – fotograf Stojan Kerbler in Liljana Klemenčič, ki je napisala pravljico o kurentu po ljudskih motivih, besedilo pa v trojezični izdaji spremlja izbor Kerblerjevih fotografij. Ob Kurentu pa bomo prelistali tudi avtobiografijo Juliana Assanga, čigar odmevno sodno obravnavo budno spremlja svetovna javnost. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Foto: fotografija Stojana Kerblerja
Današnja oddaja je filmska. Oglašamo se iz Berlina, kjer se odvija jubilejni, 70. mednarodni filmski festival – Berlinale ter predstavljamo 14. Festival gorniškega filma, ki se danes začenja v Ljubljani. Odprtje festivala nocoj v Cankarjevem domu bo v znamenju tibetanskih beguncev in njihove težke poti čez visoke himalajske prelaze. Letošnji poudarek bo tudi na filmih, ki spremljajo ženske, kar morda nasprotuje stereotipnim pričakovanjem. Direktor festivala Silvo Karo poudarja, da so zgodovino morda res bolj pisali moški, a so kasneje bile v tem polju navzoče tudi ženske. Foto: Festival gorniškega filma
Unesco je razglasil mednarodni dan maternih jezikov v spomin na protest in smrt bengalskih študentov, ki so leta 1952 v Pakistanu zahtevali enakopravnost za svoj jezik – bengalščino. Z vprašanjem jezikovnih pravic se na mednarodnem Penu soočajo pri Odboru za prevajanje in jezikovne pravice, ki ga vodi dr. Simona Škrabec. Poklicali smo jo v Barcelono in vprašali, kje po svetu so danes jezikovne pravice najbolj kršene. V oddaji tudi o krstni uprizoritvi tragedije Očiščenje, ki je nastala na besedilo romana finsko-estonske pisateljice Sofi Oksanen. Predstavo bodo nocoj izvedli v SLG Celje. Premiero imajo drevi tudi v Gledališču Koper. Na malem odru je režiser Jaka Ivanc postavil enodejanko za dva igralca Harolda Pinterja Jašek.
Danes v oddaji izpostavljamo koncert cikla Kromatika, ki ga bo Simfonični orkester RTV Slovenija izvedel nocoj v Cankarjevem domu. Posebnost koncerta bo prva slovenska izvedba Koncerta za orkester, novega dela Nine Šenk, ki je bilo krstno izvedeno pred slabima dvema tednoma v Münchnu. V nadaljevanju oddaje pa več o razstavi, ki jo drevi odpirajo v Slovenskem etnografskem muzeju v Ljubljani. V sodelovanju z Etnografskim muzejem Zagreb predstavljajo tradicionalne in sodobne igrače, ki jih sicer že stoletje zbira in hrani ta gostujoči hrvaški nacionalni muzej. Gre za zgodbo o razvoju izdelovanja igrač, ki se začenja konec 19. in v začetku 20. stoletja, ko na Hrvaškem nastajajo prve družinske obrtniške delavnice. (Vir fotografije: Slovenski etnografski muzej)
Ali je oblikovalska razstava lahko intimno doživetje in razmislek posameznika? In če je po vrhu vsega še virtualna, ali je lahko nadomestek fizične izkušnje? O tem se sprašujejo na bienalni razstavi Društva oblikovalcev Slovenije v Cankarjevem domu v Ljubljani. V Svetu kulture še o posebnem poklonu velikemu slikarju Rafaelu Sanziu ob petstoletnici njegove smrti. Največji opus tega renesančnega mojstra je nastal na papeškem dvoru v Rimu in v Sikstinsko kapelo so zdaj obesili dvanajst stenskih preprog, ki jih je ustvaril prav za ta prostor, vendar so jih pred štiristo leti morali iz kapele umakniti. Slika: Rafael: Sv. Pavel pred prokonzulom (izrez), vir: Wikipedia
Danes mineva 70 let od smrti koroškega pisatelja in politika Lovra Kuharja - Prežihovega Voranca in v njegovih rojstnih Kotljah pripravljajo spominsko slovesnost. Predstavili bomo mladinsko koprodukcijsko predstava Kdo sem? Who am I v režiji Tijane Zinajić, ki jo bodo nocoj premierno uprizorili v SNG Nova Gorica.
Neveljaven email naslov