Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Osrednji glasbeni dogodek na Programu Ars bo nocoj ob 20.00 koncert v Komornem studiu. V okviru cikla oddaj Komorni studio bo v studiu 13 gostoval mednarodno uveljavljeni čembalist in organist Tomaž Sevšek, ki bo igral na čembalo in klavikord. Čembalist in organist Tomaž Sevšek, po rodu iz Šoštanja, se kot koncertni solist in komorni glasbenik posveča glasbi za različne instrumente s tipkami od pozne renesanse do glasbene avantgarde 20. in 21. stoletja. Ob igranju se raziskovalno poglavja tudi v izvajalsko prakso glasbo iz preteklih obdobij, ki jo izvaja. Klavir in orgle se je začel učiti v Glasbeni šoli v Velenju. Orgle je študiral na Visoki šoli za glasbo v Freiburgu pri Zsigmondu Szathmaryju in čembalo pri Robertu Hillu. Dodatno se je izobraževal pri Davidu Higgsu in Arthurju Haasu na glasbeni akademiji Eastman v Rochestru v ameriški zvezni državi New York.
Tomaž Sevšek je specialist za različne, predvsem zgodovinske instrumente s tipkami:
''Izbral sem dve po tipu različni glasbili, torej ta velik 16-čeveljski čembalo in pa klavikord. Znano je, da je Johann Sebastian Bach že leta 1719 poskrbel, da so na dvoru v Köthnu, kjer je deloval, naročili velik, 16-čeveljski čembalo. Očitno so ga navduševali: polnost registra, ki igra oktavo nižje, in pa veliko število različnih zvočnih kombinacij. Bachov prvi biograf Johann Nikolaus Forkel je menil, da je Johann Sebastian najraje igral prav na klavikord, saj mu je ta omogočal prav posebno spevnost klavirske igre – in ta naj bi bila za velikega skladatelja najpomembnejša. Klavikord je bil verjetno najpomembnejše glasbilo s tipkami v Nemčiji v 2. polovici 18. stoletja, kar je takrat zaznamoval glasbeni ''slog občutenja.''
Čembalist Tomaž Sevšek je leta 2005 soustanovil uspešni ansambel za staro glasbo Musica cubicularis in nato še Zavod za umetniško poustvarjanje in izobraževanje na področju stare glasbe Harmonía Antíqua Labacensis.
Tomaž Sevšek bo nocoj igral na baročni dvomanualni čembalo, izdelan po modelu nemškega izdelovalca Hassa iz leta 1734 kot kopija čembala s 16-čeveljskim registrom, ki je največji čembalo v Sloveniji. Ob tem čembalu bo predstavil klavikord, pri nas manj znani instrument s tipkami po izvirnem Hubertovem modelu iz leta 1789, ki je kopija vezanega klavikorda. Podrobneje o obeh glasbilih bo čembalist predstavil v pogovoru med koncertom, na katerem bo izvedel pester spored skladb iz 18. stoletja: Toccato v D-duru in dva Dueta v e-molu in F-duru Johanna Sebastiana Bacha, Sonato v F-duru Carla Philippa Emanuela Bacha ter dve priredbi za čembalo: arije iz opere Rinaldo Georga Friedricha Händla v priredbi Williama Babella za čembalo in Koncerta v F-duru za violino in godala Giuseppeja Tartinija, ki ga je kot čembalski Koncert v D, št. II, priredil Tartinijev mlajši sodobnik Leonhard Frischmuth. Koncert si boste ob 20-ih lahko tudi ogledali na Arsovi spletni strani.
Številno občinstvo, ki se je udeležilo svečanosti ob odprtju novih prostorov Akademije za glasbo Univerze v Ljubljani v prenovljeni palači Kazina, je dokaz, kako težko je bila selitev pričakovana. Na prostorsko stisko so namreč opozarjali več kot 20 let. Ta in prihodnji teden na akademiji potekajo dnevi odprtih vrat. Še do nedelje pa lahko ujamete, v kinu ali na spletu, 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival. Tokrat se bomo ozrli k trem delom, ki se lotevajo temačnejših tem. In ko smo že pri teh: v Milanu v razstavišču Kraljeve palače je na ogled razstava slikarja drobnih pošasti, nočnih mor in oniričnih vizij, Hieronymusa Boscha. Namen je, da bi z njo dopolnili tisti del renesančne zgodovine, ki je napolnjen z domišljijskim svetom in sanjami. In še o koledarju Celjske Mohorjeve družbe bomo spregovorili. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
3648 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Osrednji glasbeni dogodek na Programu Ars bo nocoj ob 20.00 koncert v Komornem studiu. V okviru cikla oddaj Komorni studio bo v studiu 13 gostoval mednarodno uveljavljeni čembalist in organist Tomaž Sevšek, ki bo igral na čembalo in klavikord. Čembalist in organist Tomaž Sevšek, po rodu iz Šoštanja, se kot koncertni solist in komorni glasbenik posveča glasbi za različne instrumente s tipkami od pozne renesanse do glasbene avantgarde 20. in 21. stoletja. Ob igranju se raziskovalno poglavja tudi v izvajalsko prakso glasbo iz preteklih obdobij, ki jo izvaja. Klavir in orgle se je začel učiti v Glasbeni šoli v Velenju. Orgle je študiral na Visoki šoli za glasbo v Freiburgu pri Zsigmondu Szathmaryju in čembalo pri Robertu Hillu. Dodatno se je izobraževal pri Davidu Higgsu in Arthurju Haasu na glasbeni akademiji Eastman v Rochestru v ameriški zvezni državi New York.
Tomaž Sevšek je specialist za različne, predvsem zgodovinske instrumente s tipkami:
''Izbral sem dve po tipu različni glasbili, torej ta velik 16-čeveljski čembalo in pa klavikord. Znano je, da je Johann Sebastian Bach že leta 1719 poskrbel, da so na dvoru v Köthnu, kjer je deloval, naročili velik, 16-čeveljski čembalo. Očitno so ga navduševali: polnost registra, ki igra oktavo nižje, in pa veliko število različnih zvočnih kombinacij. Bachov prvi biograf Johann Nikolaus Forkel je menil, da je Johann Sebastian najraje igral prav na klavikord, saj mu je ta omogočal prav posebno spevnost klavirske igre – in ta naj bi bila za velikega skladatelja najpomembnejša. Klavikord je bil verjetno najpomembnejše glasbilo s tipkami v Nemčiji v 2. polovici 18. stoletja, kar je takrat zaznamoval glasbeni ''slog občutenja.''
Čembalist Tomaž Sevšek je leta 2005 soustanovil uspešni ansambel za staro glasbo Musica cubicularis in nato še Zavod za umetniško poustvarjanje in izobraževanje na področju stare glasbe Harmonía Antíqua Labacensis.
Tomaž Sevšek bo nocoj igral na baročni dvomanualni čembalo, izdelan po modelu nemškega izdelovalca Hassa iz leta 1734 kot kopija čembala s 16-čeveljskim registrom, ki je največji čembalo v Sloveniji. Ob tem čembalu bo predstavil klavikord, pri nas manj znani instrument s tipkami po izvirnem Hubertovem modelu iz leta 1789, ki je kopija vezanega klavikorda. Podrobneje o obeh glasbilih bo čembalist predstavil v pogovoru med koncertom, na katerem bo izvedel pester spored skladb iz 18. stoletja: Toccato v D-duru in dva Dueta v e-molu in F-duru Johanna Sebastiana Bacha, Sonato v F-duru Carla Philippa Emanuela Bacha ter dve priredbi za čembalo: arije iz opere Rinaldo Georga Friedricha Händla v priredbi Williama Babella za čembalo in Koncerta v F-duru za violino in godala Giuseppeja Tartinija, ki ga je kot čembalski Koncert v D, št. II, priredil Tartinijev mlajši sodobnik Leonhard Frischmuth. Koncert si boste ob 20-ih lahko tudi ogledali na Arsovi spletni strani.
Številno občinstvo, ki se je udeležilo svečanosti ob odprtju novih prostorov Akademije za glasbo Univerze v Ljubljani v prenovljeni palači Kazina, je dokaz, kako težko je bila selitev pričakovana. Na prostorsko stisko so namreč opozarjali več kot 20 let. Ta in prihodnji teden na akademiji potekajo dnevi odprtih vrat. Še do nedelje pa lahko ujamete, v kinu ali na spletu, 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival. Tokrat se bomo ozrli k trem delom, ki se lotevajo temačnejših tem. In ko smo že pri teh: v Milanu v razstavišču Kraljeve palače je na ogled razstava slikarja drobnih pošasti, nočnih mor in oniričnih vizij, Hieronymusa Boscha. Namen je, da bi z njo dopolnili tisti del renesančne zgodovine, ki je napolnjen z domišljijskim svetom in sanjami. In še o koledarju Celjske Mohorjeve družbe bomo spregovorili. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
V Mariboru drevi slovesno odpirajo 18. festival sodobnega plesa Platforma, ki bo na različnih prizoriščih v mestu ponudil 10 plesnih predstav in drugih dogodkov ustvarjalcev iz Argentine, Italije, Sirije, Češke, Slovaške in Slovenije. Na Prevaljah se bodo s koncertom poklonili skladatelju Lojzetu Lebiču, selimo se še v Salzburg, kjer je danes na vrsti 42. dan v sklopu 104. Salzburških slavnostnih iger. Kot vemo, je to eden najstarejših festivalov na svetu, takoj za Bayreuthom in Verono.
V Murski Soboti se začenja 19. mednarodni festival sodobnega plesa Front@, ki ga bodo pospremili z geslom ''Ne agresija, radovednost širi obzorja''. Med drugim bodo letos predstavili pri nas dokaj neznane korejske koreografije. S filmom Tima Burtona Beetlejuice Beetlejuice pa se uradno začenja 81. Beneški filmski festival. In nekaj bomo rekli še o premieri predstave Dolgega dneva potovanje v noč ameriškega dramatika Eugene-a O'Neila v Miniteatru. V njej nastopata Marko Mandić in priznana hrvaška igralka Alma Prica.
Na Veronikinem večeru bo zlatnik poezije prejel Boris A. Novak, na dogodku pa bodo podelili tudi Veronikino nagrado. Na festivalu Ljubljana pa bosta nocoj s simfoničnim orkestrom RTV Slovenija nastopila ukrajinska dirigentka Oksana Liniv in perujski tenorist Juan Diego Flórez.
V tokratnem Svetu kulture se podsajamo v kino in v japonsko gledališče kamišibaj. V Ljubljani se je končal 10. Festival kratkega filma, na katerem je med drugim slavil animirani film Zarje Menart, Tri tičice, končal pa se je tudi jubilejni, 30. Sarajevski filmski festival, na katerem je Srce Sarajeva za najboljši film prejel romunski film Tri kilometre do konca sveta režiserja Emanuela Parvua. Sinoči pa se je v Piranu zaključil 7. Mednarodni festival kamišibaja Beli delfin, na katerem se je v štirih dneh zvrstilo skoraj petdeset kamišibajskih predstav. Kamišibaj od danes pa vse do srede lahko spoznate v Ljubljani, na festivalu Pravljice pod drevesom. Med 6. in 8. septembrom pa tudi v italijanski Gorici.
Izpostavljamo Festival Tartini, ki se ta konec tedna začenja v Piranu, do 8. septembra se bo na njem zvrstilo sedem vrhunskih glasbenih dogodkov. Na Festivalu kratkega filma FeKK v Ljubljani v teh dneh prikazujejo retrospektivo kratkih filmov romunskega režiserja Raduja Judeja /ráduja žúdeja/. Ljubljano je ob tej priložnosti obiskal Judejev stalni sodelavec, filmski montažer Cătălin Cristuțiu /katalín krístucju/, ki je za naš radio več povedal o ustvarjalnem procesu njunega dela. S predstavo 'Loli, boli in svet, poln čudes' pa se danes v Kopru začenja 4. mednarodni otroški festival 'Pri svetilniku v avgustu'. Otrokom letos namenjajo pomembnejšo vlogo kot v preteklih letih, saj bodo festival tudi soustvarjali.
Začenja se 27. mednarodni festival sodobnih uprizoritvenih umetnosti Mladi levi, gledališki festival, ki ga vsako leto organizira Bunker, zavod za organizacijo in izvedbo kulturnih prireditev. Iz gozda Koseškega boršta se seli na Tabor in v Staro mestno elektrarno. V Ljubljani in v Kranju pa odpirajo 4. kranjski Foto Fest. S festivalom že tretje leto sodeluje ljubljanska Galerija Fotografija, ki je v svojih prostorih na Trubarjevi v Ljubljani odprla razstavo iransko-kanadske fotografinje Kiane Hayeri z naslovom Obljube, vpisane v led, puščen na soncu. Prikazuje vsakdanje življenje žensk v Afganistanu med letoma 2018 in 2021, ko so se umaknile Zahodne vojaške enote.
Jutri se tudi uradno začnejo Dnevi poezije in vina, ki se jim bomo posvetili s sporočilom Jacka Dehnela, poljskega pisatelja, pesnika, prevajalca in slikarja, avtorja letošnjega Odprtega pisma Evropi. V njem razmišlja o človeku, delu in strojih ter o umetni inteligenci. V Novi Gorici pa že ogrevajo vzdušje za prestolnico kulture 2025. Zanjo plesni ansambel M&N dance company napoveduje enega večjih kulturnih dogodkov, te dni pa že gosti plesalke in plesalce z vsega sveta, saj za naslednji teden pripravljajo celovečerno predstavo na gradu Kromberk.
Na 30. Sarajevskem filmskem festivalu so postregli s tremi slovenskimi premierami: družinsko kriminalno dramo Tartinijev ključ režiserja Vincija Vogua Anžlovarja, dokumentarcem Zadnji kavboj scenarista in režiserja Tadeja Čatra in kratkim študentskim filmom Mentor Tinkare Klipšteter. Na več lokacijah po Ljubljani pa se odvija jubilejna, 10. izdaja Festivala kratkega filma FeKK. Zanj je značilno da se ne osredotoča le na prikazovanje, temveč kratki film poskuša tudi soustvarjati. In za konec še o Gala baletnem večeru na odru Gallusove dvorane Cankarjevega doma v sklopu 72. Ljubljana Festivala. Zasijale bodo baletne zvezde, ki jih je za to priložnost zbrala ruska primabalerina ukrajinskih korenin Svetlana Zaharova.
Danes se v Svetu kulture podajamo na pesniško potovanje od Kamnika do Ptuja. Na Ptuju potekajo dnevi poezije in vina, ki že 28 let združujejo pesniško besedo in vina. Letošnji častni gostje so danska pesnica Pia Tafdrup, belorusko-ameriška pesnica Valžina Mort ter poljski pesnik Jacek Dehnel, ki je letošnji avtor Odprtega pisma Evropi. Predstavili bomo tudi knjigo Maistrovih trideset. V Maistrovem letu, ki ga je vlada razglasila ob 150-letnici rojstva ter 90-letnici smrti generala in pesnika Rudolfa Maistra, je v sozaložništvu Knjižnice Franceta Balantiča Kamnik in založbe Buča izšla knjiga Maistrovih pesmi.
Lutkovna umetnost se razvija in čedalje več je obiskovalecv, ki so se otresli predsodka, da je samo za otroke, pravijo ustvarjalci Poletnega lutkovnega pristana. Mednarodni festival z najdaljšo tradicijo pri nas se bo jutri v organizaciji tamkajšnjega gledališča začel v Mariboru in do septembra gostil najboljše domače in tuje produkcije. Predstavljamo tudi razstavo Jožeta Marinča v Galeriji Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki in poročamo s koncerta Mešanega komornega zbora Konservatorija za glasbo in balet Ljubljana na 23. Mednarodnem glasbenem festivalu mladih v Postojni.
Kaj je v teh dneh še na ogled v vodilnih razstaviščih v Italiji in kaj se obeta jeseni? Pripravili smo pregled programa umetnostnih galerij v Benetkah, Firencah, Milanu in Rimu. V Črni na Koroškem pa v okviru 20. festivala slovenskega jazza odpirajo interaktivno razstavo Mojmir Sepe: Mojzes iz Jazzbine.
V oddaji boste izvedeli več o festivalu Poletje na platnu in med platnicami, ki bo v šestih avgustovskih večerih povezal film in poezijo. Festival, ki ga s skupnimi močmi pripravljata Slovenska kinoteka in Pisarna Ljubljane, Unescovega mesta literature bo drevi odprla projekcija armenskega filma Barva granata v režiji sovjetskega režiserja armenskih korenin Sergeja Paradžanova. Za vas smo prelistali tudi najnovejše knjižne izdaje založbe Mladinska knjiga.
V oddaji predstavljamo knjigo Pesmi zraka enega najpomembnejših pesnikov 20. stoletja Marka Stranda, ki je prejemnik številnih priznanj za poezijo, med drugim tudi pulitzerja. Izšla je v zbirki Nova lirika Mladinske knjige. Vabimo vas tudi na festival Jazzinty v Novo mesto, ki letos poteka pod sloganom, da je življenje ples ter na novo razstavo, ki je na ogled v galeriji Društva likovnih umetnikov Maribor.
Te dni se na različnih koncih Slovenije začenjata kar dva festivala – festival stare glasbe Seviqc, ki bo prvič potekal v Celju in festival stare glasbe Radovljica, v Ljubljani pa se drevi s filmom Slike iz življenja udarnika pričenjajo filmski večeri Letnega kina Slovenske kinoteke.
Čeprav je pozornost številnih te dni usmerjena predvsem v šport in Olimpijske igre v Parizu, pa se šport lahko povezuje tudi s kulturo. Tako danes tam poteka dan slovenske kulture, ki se je začel s premierno projekcijo filma o prvem dobitniku zlate olimpijske medalje iz Slovenije, telovadcu Leonu Štuklju režiserja Boštjana Grubarja. Predstavljamo tudi razstavo Nazaj v mesto in naprej k naravi Polonce Lovšin, ki neposredno naslavlja aktualno ekološko krizo ter rezultate Arsovega natečaja za najboljšo kratko zgodbo lastovka.
Posipanje s plastiko je tematska rdeča nit letošnjega jubilejnega, 10. festivala Reciklart. Že vseh deset let ustvarjalce festivala žene želja po ustvarjanju, recikliranju in iskanju alternativ potrošništvu. Predstavljamo pa tudi mednarodno srečanje Dvorski likovni dnevi, ki ta teden poteka na domačiji Rezelj na Dvoru pri Žužemberku.
V Veliki sprejemni dvorani Cankarjevega doma je v sodelovanju z SNG Opero in balet Ljubljana še vedno na voljo razstava Nižinski: Posvečen v ples, ki je nastala v poklon pomembnemu baletniku Vaclavu Nižinskemu. Razstava se je odprla v okviru drugega mednarodnega plesnega festivala Baletne noči. V slovenščini pa lahko prvič beremo japonsko-nemško avtorico Yoko Tawada. Še pred poletjem je namreč pri Literarno-umetniškem društvu izšla njena zbirka esejev Eksofonija ali poti iz materinščine, ki jo je iz japonščine prevedel Domen Kavčič.V Plakatni galeriji Figovec v Ljubljani pa je razstavljen plakat, ki je nastal ob 60-letnici tretjega programa Radia Slovenija Ars. Več lahko izveste v oddaji Svet kulture, vabljeni k poslušanju!
Lanskoletni nagrajenec Groharjeve štiipendije Martin Ramoveš se v Galeriji Ivana Groharja v Škofji Loki predstavlja s stripovskimi deli. Njegove najnovejše stvaritve so nastale po zgodbah pesnika Janeza Ramoveša, razstava pa nosi naslov Mačkova glava. V multimedijskem centru Kibla v Mariboru pa si je mogoče ogledati fotoanimacijo Dioptia Kibla multimedijskega oziroma, kot se imenuje sam, polimedijskega umetnika Marka Košnika. V oddaji pa objavljamo tudi pesniškezbirke, ki so letos nominirane za Veronikino nagrado. Vabljeni k poslušanju!
Na predzadnjem koncertu Piranskih glasbenih večerov je nastopila priznana violinistka Lana Trotovšek z Ansamblom Dissonance, to je bil večer baročne glasbe, ki se je zaključil s skladbo mojstra Giuseppeja Tartinija. Gremo še v Galerijo Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki na razstavo Ujeti prostori, posvečeno 70-letnici umetnika Karla Plemenitaša, poznanega še posebej po ustvarjanju v keramiki in grafiki, deloval pa je tudi kot pedagog.
V današnji oddaji malce več o eni izmed letošnjih evropskih prestolnic kulture. Spomnimo, da so prestolnice leta 2024 estonski Tartu, arktični Bodø in Bad Ischl v Avstriji. Poročamo tudi o devetem mednarodnem festivalu kratkih filmov Shots, ki prinaša 16 filmov iz 11 držav.
Neveljaven email naslov