Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sestanki prek aplikacij so postali vsakdan tistih, ki so kakorkoli vezani na delo v pisarni. Če imate izkušnjo tovrstnega sestankovanja, ste verjetno že ugotovili, da ima pluse in minuse. Med minusi je gotovo pomanjkanje neverbalne komunikacije. Torkov kviz torej o kimanju, sključenih ramenih, križanju nog in dotikanju!
Kar 65 odstotkov naše celotne komunikacije (oz. socialne interakcije) je neverbalne
Sestanki prek aplikacij so postali vsakdan tistih, ki so vezani na delo v pisarni. Če imate izkušnjo takšnega sestankovanja, ste verjetno že ugotovili, da ima taka komunikacija pluse in minuse. Med minusi je gotovo pomanjkanje neverbalne komunikacije. Prof. dr. Darja Kobal Grum, vodja Katedre za občo psihologijo na ljubljanski Filozofski fakulteti, ki med drugim predava predmet Komunikacija, pove:
"Tak konsenz vseh raziskav kaže na to, da je neverbalna komunikacija zelo obsežen vidik celotne komunikacije. Nekako se giblje kar proti 65 odstotkom."
Torej je elementov neverbalnega v našem sporazumevanju več kot polovica. Ena do prvin takšne komunikacije so telesni gibi in že ti imajo več podkategorij.
"Prvi so emblemi. Ko mi s kazalcem na primer žugamo nekomu, ko s prsti pokažemo ok, pa ko pokimamo z glavo. Povemo, da se strinjamo, nakažemo strinjanje. Potem recimo ilustratorji, s katerimi nakažemo, da je nekaj veliko, majhno, visoko, nizko. Z rokami nakazujemo velikost, višino, težo itn."
Naslednja kategorija telesnih gibov so t. i. kazalci čustev, med katere sodi drža. Ste kdaj razmišljali, kaj na primer sporočate s sključenim, ukrivljenim hrbtom? Tako držo lahko interpretiramo, kot da ste v stiski, morda v zadregi, da ste osramočeni.
"Potem imamo naslednji telesni gib, ki ga imenujemo regulator. Z regulatorji nakažemo sogovorniku, naj nadaljuje, naj pohiti. Potem je še ena kategorija telesnih gibov, to so adapterji, ki se že zelo zgodaj v otroštvu razvijejo, jih pa izredno težko opredelimo, ker namreč nič takega ne pomenijo, da bi nekaj z njimi sporočali. To je na primer ovijanje las okrog prsta, tudi grizenje nohtov."
Druge prvine so: telesne značilnosti, parajezik, proksimizmi, artefakti, prostorski dejavniki in dotik. Raziskave so pokazale, da je največ dotikov v intimnih odnosih.
"Se pa kažejo tudi dotiki v relaciji nadrejenih, podrejenih in sodelavcev. Večkrat se nadrejeni dotikajo podrejenih, v smislu bežnega dotika, kot pa podrejeni nadrejenih. Se pravi, gre tudi za neki izkaz moči nad drugim, ta simbol dotika."
217 epizod
Zakaj se torku reče torek? Zakaj obstaja roza torek, črni torek, pustni torek in super torek? Na najbolj produktiven dan v tednu se gremo na Prvem ob 6.45 kviz. Torkov kviz.
Sestanki prek aplikacij so postali vsakdan tistih, ki so kakorkoli vezani na delo v pisarni. Če imate izkušnjo tovrstnega sestankovanja, ste verjetno že ugotovili, da ima pluse in minuse. Med minusi je gotovo pomanjkanje neverbalne komunikacije. Torkov kviz torej o kimanju, sključenih ramenih, križanju nog in dotikanju!
Kar 65 odstotkov naše celotne komunikacije (oz. socialne interakcije) je neverbalne
Sestanki prek aplikacij so postali vsakdan tistih, ki so vezani na delo v pisarni. Če imate izkušnjo takšnega sestankovanja, ste verjetno že ugotovili, da ima taka komunikacija pluse in minuse. Med minusi je gotovo pomanjkanje neverbalne komunikacije. Prof. dr. Darja Kobal Grum, vodja Katedre za občo psihologijo na ljubljanski Filozofski fakulteti, ki med drugim predava predmet Komunikacija, pove:
"Tak konsenz vseh raziskav kaže na to, da je neverbalna komunikacija zelo obsežen vidik celotne komunikacije. Nekako se giblje kar proti 65 odstotkom."
Torej je elementov neverbalnega v našem sporazumevanju več kot polovica. Ena do prvin takšne komunikacije so telesni gibi in že ti imajo več podkategorij.
"Prvi so emblemi. Ko mi s kazalcem na primer žugamo nekomu, ko s prsti pokažemo ok, pa ko pokimamo z glavo. Povemo, da se strinjamo, nakažemo strinjanje. Potem recimo ilustratorji, s katerimi nakažemo, da je nekaj veliko, majhno, visoko, nizko. Z rokami nakazujemo velikost, višino, težo itn."
Naslednja kategorija telesnih gibov so t. i. kazalci čustev, med katere sodi drža. Ste kdaj razmišljali, kaj na primer sporočate s sključenim, ukrivljenim hrbtom? Tako držo lahko interpretiramo, kot da ste v stiski, morda v zadregi, da ste osramočeni.
"Potem imamo naslednji telesni gib, ki ga imenujemo regulator. Z regulatorji nakažemo sogovorniku, naj nadaljuje, naj pohiti. Potem je še ena kategorija telesnih gibov, to so adapterji, ki se že zelo zgodaj v otroštvu razvijejo, jih pa izredno težko opredelimo, ker namreč nič takega ne pomenijo, da bi nekaj z njimi sporočali. To je na primer ovijanje las okrog prsta, tudi grizenje nohtov."
Druge prvine so: telesne značilnosti, parajezik, proksimizmi, artefakti, prostorski dejavniki in dotik. Raziskave so pokazale, da je največ dotikov v intimnih odnosih.
"Se pa kažejo tudi dotiki v relaciji nadrejenih, podrejenih in sodelavcev. Večkrat se nadrejeni dotikajo podrejenih, v smislu bežnega dotika, kot pa podrejeni nadrejenih. Se pravi, gre tudi za neki izkaz moči nad drugim, ta simbol dotika."
Koncept konzerviranja hrane s pomočjo nizke temperature je znan že več stoletij, načini so se sicer skozi zgodovino spreminjali. Malo o zgodovini, predvsem pa o pravilnih postopkih zamrzovanja in odmrzovanja živil danes - to raziskujemo v Torkovem kvizu!
Rast rogovja pri navadnih jelenih je nekaj posebnega. V zgolj nekaj mesecih, od marca do septembra na njihovi glavi zraste tudi do 10 kilogramov nove kostnine. Po obdobju parjenja to rogovje odpade in do naslednjega zraste novo, praviloma večje in bolj razvejano.
Prve ptice selivke naznanjajo prihod pomladi. 12. marec, gregorjevo, je bil nekoč dan, ko so se dekleta ozirala v nebo in prva ptica, ki so jo videle, naj bi predstavljala to, kakšen bo njihov mož. Točno ta majhna podrobnost iz življenja v preteklosti je odlična iztočnica za Torkov kviz. V živalskem svetu ostajamo in odgovorimo na vprašanje, kako se ptički ženijo? Glede na petje, šopirjenje, celo prinašanje dobrot izbranki zelo različno. Sogovornik: varstveni ornitolog Tilen Basle iz Društva za opazovanje in proučevanje ptic Slovenije.
Z začetkom pomladi se začnejo prebujati tudi različni vonji in dišave. Zato danes v duhu pomladi Torkov kviz namenjamo parfumom. Pa tudi kot nadaljevanje zgodbe prejšnjega tedna, ko smo kviz zaključili z »balzamariji« – stekleničkami, v katerih do nekoč dolgo, dolgo tega hranili parfume. Sogovornik: zbiratelj in poznavalec parfumov Rihard Knafelj.
Solza je "kapljica slane, prozorne tekočine, ki se izloča v očesni votlini v večji količini zlasti a) ob veliki čustveni prizadetosti, žalosti, telesni bolečini, b) ob draženju očesa." Takšna je slovarska definicija besede solza. Ampak v današnji oddaji bomo šli globje. Zanimalo nas bo, kako solze nastanejo, iz česa so sestavljene in kako deluje mehanizem sproščanja solz - jok. Sogovornica: prof. dr. Polona Jaki Mekjavić, dr. med., spec. oftalmologije z Očesne klinike v Ljubljani.
Trgovina s kranjsko čebelo je bila v drugi polovici 19. stoletja pri nas res dobro razvita. Po sledeh trgovcev z maticami kranjske čebele, najuspešnejši je bil Jan Strgar, smo se odpravili v Torkovem kvizu. Dr. Petra Bole, direktorica Muzejev radovljiške občine, ki je tudi soavtorica nedavno izdane znanstvene monografije Trgovina s kranjsko čebelo (drugi avtorji so še Andrej Šalehar, Jordan Berginc, Tita Porenta in Mišo Serajnik) je povedala, da je Jan Strgar imel poseben žig, s katerim je označeval matice in jih pošiljal na vse celine sveta.
Preden kurenti po pustnem torku za leto dni odložijo svoje kožuhe, maske, ježevke in zvonce, današnji pustni torek v Torkovem kvizu na Prvem izkoristimo za to, da pogledamo v zakulisje kurentij.
Ali pametni telefon prisluškuje in nam na podlagi pogovorov, ki jih imamo iz oči v oči s sogovornikom v istem prostoru, nato posreduje personalizirane oglase? To je vprašanje, na katerega je v Torkovem kvizu ob dnevu varne uporabe interneta odgovoril Marjan Kodelja, tehnični novinar na portalu Tehnozvezdje.
Na današnji dan pred 10 leti se je začela odvijati naravna katastrofa, ki je dobršen del Sloveije v sledečih dneh ukleščila v leden oklep. Do 2. februarja je zaradi okvar daljnovodov brez preskrbe z električno energijo ostalo več kot 15 odstotkov prebivalcev Slovenije. Žledolom je razkril ranljivost našega vsakdana. V Torkovem kvizu zato s. prof. dr. Mihaelom Sekavčnikom, dekanom Fakultete za strjništvo Univerze v Ljubljani razmišljamo, kako hitro bi se družba oz. njeni podsistemi sesuli, če bi prišlo do dolgotrajne prekinitve oskrbe z elektriko.
Američani so ljubitelji pit! Kako bi si pač drugače razložili to, da imajo kar dva nacionalna dneva namenjena tej sladici: 1. december in današnji 23. januar. To je makro iztočnica za današnjo oddajo, mikro iztočnica bo pa rastlina, ki je zelo, zelo primerna za pite. Torkov kviz o rabarbari!
Ko se sprehajamo po muzejih - doma ali v tujini - ponavadi ne razmišljamo o tem, koliko truda, časa in znanja je bilo vloženega v obstanek razstavljenih enot. Delo konservatorjev in restavratorjev je javnosti načeloma skrito, bo pa v današnjem Torkovem kvizu postavljeno v ospredje. Sogovornica: Katarina Toman Kracina, vodja konservatorske službe v Mestnem muzeju Ljubljana.
Včeraj smo obeležili mednarodni dan tipkanja, zato Torkov kviz posvečamo slepemu 10-prstnemu tipkanju. Koliko časa ta spretnost prihrani tistemu/tisti, ki jo obvlada, in ali je to znanje danes še cenjeno? Darja Pograjc je poklicala Matejo Šmid z Ljudske univerze Kranj, kjer med drugim izvajajo tečaje slepega 10-prstnega tipkanja.
2. januar je mednarodni dan introvertiranih. Zakaj? Da bi se naučili oz. ozavestili, da si baterije nekateri polnijo s samoto - samoto, ne osamljenostjo - medtem ko druge napolni druženje, klepet, spoznavanje ljudi. Torkov kviz Darja Pograjc s pomočjo prof. dr. Andreje Avsec z Oddelka za psihologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani namenja introvertiranim.
Radio jih nima, televizija jih je pa pred dvema desetletjema imela več kot jih ima danes. No, odvisno od tega, seveda, katere televizijske programe gledate ... A krajšanje in rezanje odjavnih špic filmov je na komercialnih televizijah ustaljena praksa zadnjih dveh desetletij. Torkov kviz s filmsko kritičarko Anjo Banko zato namenjamo odjavnim špicam!
Včerajšnji 11. december je bil mednarodni dan gora, letošnja tema je: obnavljanje gorskih ekosistemov. Pred sedmo se zato danes na Prvem z Rokom Erženom, starejšim alpinističnim pripravnikom, turnim smučarjem ter športnim in alpinističnim plezalcem pa tudi ljubiteljskim fotografom, povzpnemo na 2.864 metrov nadmorske višine!
Sladki piškoti, ki dišijo po cimetu in so priljubljeni po vsem svetu. Medenjaki imajo bogato zgodovino, a klub temu njihov izvor ni popolnoma jasen. Najprej so jih izdelovali kot obredne slaščice, prodajali pa so jih tudi kot zdravilo! Torkov kviz o medenjakih s sogovornico Andrejo Perčič, učiteljico slaščičarstva na BIC Ljubljana, Živilski in naravovarstveni šoli.
28. november je dan Rdečega planeta. Na ta dan leta 1964 je bilo iztreljeno prvo vesoljsko plovilo, ki je doseglo Mars. Naslednje leto bomo torej obeležili 60 let od tega dogodka. Torkov kviz o Rdečem planetu!
Jutri, 22. novembra, bo minilo 60 let od atentata na Johna F. Kennedyja, 35. ameriškega predsednika. Zanimanje za ta dogodek se v resnici ni nikoli čisto zares poleglo - v uradno različico se je dvomilo takrat in se dvomi še danes. Tega prelomnega dogodka in njegovih posledic se spomnimo v današnjem Torkovem kvizu.
Hlad nas bo zanimal danes v Torkovem kvizu. Raziskali bomo namreč, kako so se razvijale tehnike hlajenja skozi tisočletja. Na kratko: od ledenic do pametnega hladilnika. Sogovornik: prof. dr. Rajko Vidrih z Oddelka za živilstvo ljubljanske Biotehniške fakultete.
Kristalni mikrofon 2023 se bo odvil drevi, zato na Prvem Torkov kviz posvečamo radijskemu govoru. Kaj je tisto kar dela dobrega govorca - je to talent, tehnika govora ali morda njegov značaj, ki lahko v določenih žanrih precej izstopa, medtem ko mora v drugih povsem ponikniti. Sogovornik: radijski sodelavec in napovedovalec Ambrož Kvartič, tudi scenarist in povezovalec letošnje prireditve.
Neveljaven email naslov