Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes mineva 188 let od rojstva francoskega inženirja in konstruktorja, ki ga verjetno najbolj poznamo zaradi »pariške železne dame«, ki tudi uradno nosi njegovo ime. Eifflov stolp – ena najbolj ikoničnih zgradb na svetu – je lani praznoval 130 let. Tudi o njem, predvsem pa o Alexandru Gustavu Eifflu danes v Torkovem kvizu!
Mineva 188 let od rojstva francoskega inženirja in konstruktorja Alexandra Gustava Eiffla
"Njegov originalni priimek je bil pravzaprav Bonichausen. So mu samo rekli Eiffel in je ta primek prevzel šele, ko je bil star že skoraj 50 let. In sicer zaradi tega, ker je njegov rod prihajal iz ene pokrajine ob francosko-nemško-belgijski meji, ki se ji tudi reče Eifel," o Alexandru Gustavu Eifflu pripoveduje doc. dr. Lara Slivnik s Fakultete za arhitekturo Univerze v Ljubljani, ki se ukvarja z zgodovino konstrukcij.
"Družina je izhajala iz Nemčije. Sicer se je pa rodil pri Dijonu, v pokrajini, ki se ji po slovensko reče Zlato pobočje, v Burgundiji. Mama je bila trgovka s premogom, oče je bil najprej Napoleonov vojak, potem se je pa tudi on ukvarjal s trgovanjem premoga. Njegovi sorodniki so imeli kemično tovarno."
Eifflova zapuščina je danes raztresena po več kot 20 državah. Začel je z železniškim mostom v Bordeauxu, delal je viadukte za železnice po Franciji in v Egiptu. Mostove je gradil v Indokini, v Čilu, Peruju in Mehiki pa tudi naši bližnji soseščini (Sarajevu, Zrenjaninu). V Budimpešti je po njegovih načrtih nastala ena od glavnih železniških postaj. Pripravil je tudi notranjo konstrukcijo za Kip svobode.
"Je tukaj malo pozneje vskočil v samo konstruiranje Kipa svobode. Sama oblika je bila že narejena, potem je pa niso znali dobro podpreti in je Eiffel naredil to podporno konstrukcijo."
Njegova najznamenitejša stvaritev ostaja "pariška železna dama" – stolp, ki je po eni strani izkaz industrijske moči države, po drugi pa simbol romantike. Brez njega si Pariza in Francije danes ne moremo več predstavljati.
"Eifflov stolp je narejen iz materiala, ki še ni jeklo, ni pa tudi več kovano železo. Temu materialu se po slovensko reče prečiščeno železo. Ima še boljše lastnosti od kovanega železa, se pravi ima večjo natezno trdnost, ga lahko bolj raztegnemo in ne poči, jeklo pa lahko še bolj raztegujemo."
217 epizod
Zakaj se torku reče torek? Zakaj obstaja roza torek, črni torek, pustni torek in super torek? Na najbolj produktiven dan v tednu se gremo na Prvem ob 6.45 kviz. Torkov kviz.
Danes mineva 188 let od rojstva francoskega inženirja in konstruktorja, ki ga verjetno najbolj poznamo zaradi »pariške železne dame«, ki tudi uradno nosi njegovo ime. Eifflov stolp – ena najbolj ikoničnih zgradb na svetu – je lani praznoval 130 let. Tudi o njem, predvsem pa o Alexandru Gustavu Eifflu danes v Torkovem kvizu!
Mineva 188 let od rojstva francoskega inženirja in konstruktorja Alexandra Gustava Eiffla
"Njegov originalni priimek je bil pravzaprav Bonichausen. So mu samo rekli Eiffel in je ta primek prevzel šele, ko je bil star že skoraj 50 let. In sicer zaradi tega, ker je njegov rod prihajal iz ene pokrajine ob francosko-nemško-belgijski meji, ki se ji tudi reče Eifel," o Alexandru Gustavu Eifflu pripoveduje doc. dr. Lara Slivnik s Fakultete za arhitekturo Univerze v Ljubljani, ki se ukvarja z zgodovino konstrukcij.
"Družina je izhajala iz Nemčije. Sicer se je pa rodil pri Dijonu, v pokrajini, ki se ji po slovensko reče Zlato pobočje, v Burgundiji. Mama je bila trgovka s premogom, oče je bil najprej Napoleonov vojak, potem se je pa tudi on ukvarjal s trgovanjem premoga. Njegovi sorodniki so imeli kemično tovarno."
Eifflova zapuščina je danes raztresena po več kot 20 državah. Začel je z železniškim mostom v Bordeauxu, delal je viadukte za železnice po Franciji in v Egiptu. Mostove je gradil v Indokini, v Čilu, Peruju in Mehiki pa tudi naši bližnji soseščini (Sarajevu, Zrenjaninu). V Budimpešti je po njegovih načrtih nastala ena od glavnih železniških postaj. Pripravil je tudi notranjo konstrukcijo za Kip svobode.
"Je tukaj malo pozneje vskočil v samo konstruiranje Kipa svobode. Sama oblika je bila že narejena, potem je pa niso znali dobro podpreti in je Eiffel naredil to podporno konstrukcijo."
Njegova najznamenitejša stvaritev ostaja "pariška železna dama" – stolp, ki je po eni strani izkaz industrijske moči države, po drugi pa simbol romantike. Brez njega si Pariza in Francije danes ne moremo več predstavljati.
"Eifflov stolp je narejen iz materiala, ki še ni jeklo, ni pa tudi več kovano železo. Temu materialu se po slovensko reče prečiščeno železo. Ima še boljše lastnosti od kovanega železa, se pravi ima večjo natezno trdnost, ga lahko bolj raztegnemo in ne poči, jeklo pa lahko še bolj raztegujemo."
Pretekli vikend smo obeležili mednarodni dan angažiranega pletenja. Kaj angažirano pletenje sploh je? Gre za prekrivanje, okraševanje oz. oblačenje urbanih elementov v pisane volnene izdelke. Za nekakšno umetnost, podobno grafitiranju. Namen pa: ozaveščanje o pomembnih temah. Več v Torkovem kvizu z Nino Arnuš, ki dela v Zavodu 3, kjer se v pletilski skupnosti Breja preja ukvarjajo tudi z angažiranim pletenjem.
Medtem ko se z znamenji lahko tudi rodimo, pa se nihče ne rodi s pegami. Pege so genetsko pogojene, pojavijo se običajno med 2. in 4. letom starosti. Prvi pogoj za pojav peg je torej gen MC1R, drugi pogoj pa izpostavljenost UV sevanju. Spec. dermatovenerologije Nina Jugovar v Torkovem kvizu pove več!
El niño je pojav, ki so ga prvič – takrat sicer zgolj kot toplo morje v času okoli božiča – opazili že perujski ribiči v 17. stoletju. "V sedanjem obsegu, se pravi tako kot ga poznamo danes, je izraz nastal konec 19. stoletja, ko se je začel uporabljati v strokovni rabi," je v Torkovem kvizu med drugim povedal meteorolog Gregor Vertačnik. Da smo pojav resnično razumeli, pa je minilo še kar nekaj časa.
Najprej so bile na kopnem, pozneje so se določene prilagodile tudi morskemu okolju. Najbolj ranljive so tik po tem, ko se izvalijo iz jajc in se odpravijo na pot do morja. Zdaj gotovo že veste, da bomo v Torkovem kvizu govorili o želvah. Sogovornica: dr. Manja Rogelja, strokovna vodja Akvarija Piran. Avtorica: Darja Pograjc.
Pomlad je ponavadi tista, ki nas s toplejšimi dnevi prepriča, da zimske čevlje počasi zamenjamo z lažjimi, bolj zračnimi supergami. »Zadnjih 20 let je to zagotovo najbolj nošen, popularen in vsestranski čevelj,« pravi Karin Košak, redna profesorica na Oddelku za tekstilstvo, grafiko in oblikovanje na Katedri za oblikovanje tekstilij in oblačil Naravoslovnotehniške fakultete. In tudi prej, vse od 70. let naprej se ta čevelj neprestano razvija in spreminja. Torkov kviz o supergah je pripravila Darja Pograjc.
9. maj je dan Evrope. Dan, na katerega Evropska unija praznuje prizadevanje za mir in enotnost v Evropi. Ta dan, to obeležje sicer sodi med simbole Evropske unije. Pa poznate vse simbole? Veste, koliko uradnih jezikov ia Evropska unija? Ali pa katero ozemlje je še poleg Združenega kraljestva izstopila iz združenja? Izveste v Torkovem kvizu! Sogovornik: Jan Štrukelj, predstavnik Evropskega parlamenta v Sloveniji. Avtorica: Darja Pograjc.
Esmeraldo so v Mehiki posneli in predvajali leta 1997. Zgolj leto pozneje smo njenih 137 delov lahko gledali tudi pri nas. Gledanost je bila izjemna, zato so jo na komercialni televiziji Pop tv leta 2000 predvajali še enkrat. Leta 2020 (med epidemijo) smo jo lahko spet gledali na Planet tv. S filmsko kritičarko Anjo Banko smo obeležili 25-letnico prvega predvajanja prve mehiške telenovele pri nas.
Predlani v tem času smo v kvizu govorili o zvončkih, telohih in trobenticah. Da ne bomo vedno zgolj o spomladanskem prebujanju flore, se danes posvetimo tudi favni: mravlje bodo tema Torkovega kviza! Kako komunicirajo, kako si razdelijo delo, v katerih primerih se mravlje poslužijo »rekrutacije« in zakaj ima vsaka kolonija svoj vonj? Darja Pograjc je na pogovor povabila biologa in mirmekologa Gregorja Bračka z Oddelka za biologijo Biotehniške fakultete.
Dobrohotna, dobrovoljna ženica, ki gledalca prevzame s skrivnostnim nasmehom in bistrimi očmi. Morda ji prav zaradi tega rečemo tudi »slovenska Mona Liza«. Kofetarica – znamenito delo slikarke Ivane Kobilce - prav v teh dneh praznuje 135 let obstoja. Zato ji na Prvem posvečamo Torkov kviz!
Prihajajoči konec tedna bo prinesel Finale svetovnega pokala v smučarskih skokih. Agencija Republike Slovenije za Okolje že vrsto let aktivno sodeluje z organizatorji Planiškega praznika. Dolina pod Poncami ima kar nekaj mikroklimatskih posebnosti, pripoveduje meteorolog Jure Jerman, ki planiško dogajanje strokovno spremlja že četrt stoletja in je prava zakladnica znanja in izkušenj o vremenskih spremenljivkah, ki krojijo dogajanje in seveda vplivajo na (varne) polete. Od vetra do snežne podlage. V torkovem kvizu se bomo usedli na balonček toplega zraka, ki nas bo dvignil na višjo raven znanja o meteorologiji med Zgornjesavsko dolino in Tamarjem, kjer veduto zariše Letalnica Bratov Gorišek!
11 let že obeležujemo mednarodni dan gozdov. Leta 2012 je namreč Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za dan tega obeležja izbrala 21. marec. Na Prvem bomo zato današnji 21. marec izkoristili, da preverimo, kako se že in se še bodo (zaradi podnebnih sprememb) spreminjali naši gozdovi. Torkov kviz!
Pər Novak na Gorenjskem, Láznikov v Zgornji Savinjski dolini, pri Fehtarjevih v Vipavski dolini ... O hišnih imenih tokrat v Torkovem kvizu. Prenašajo se iz roda v rod, držijo pa se hiše oz. celotne domačije. Tudi če se ta proda, hišno ime ostane. Sogovornica: dialektologinja Jožica Škofic, raziskovalka na Inštitutu za slovenski jezik in predavateljica na Univerzi na Primorskem.
V Torkovem kvizu na praznik zaljubljencev iščemo izvor Kupida – fantiča s krili in ljubezensko puščico. Pri tem nam je pomagala doc. dr. Sonja Weiss z Oddelka za klasično filologijo na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani.
Zlato in srebro smo v januarskih kvizih že obdelali. Danes pa mini seriji kovin dodajamo še bron oz. zlitino bakra in kositra. Prof. dr. Jožef Medved z Oddelka za materiale in metalurgijo Naravoslovnotehniške fakultete je bil sogovornik Torkovega kviza. Pripravila: Darja Pograjc.
Prejšnjič smo se v kvizu ukvarjali z zlatom. Danes nadaljujemo z njegovim sosedom v periodnem sistemu, ki ga zapisujemo s simbolom Ag. Kako nastane srebro, kako ga pridobivamo in za kaj ga uporabljamo, tudi v elektroniki in medicini? "Vemo, da na primer v spomladanskem času sadovnjake škropimo s pripravkom, ki ga imenujemo modra galica. Na podoben način je tudi srebro toksično za mikroorganizme in se ga uporablja v raznih obližih za hitro celjenje ran in za nevtralizacijo neprijetnih vonjav v čevljih," je med drugim v oddaji povedal doc. dr. Aleš Šoster z Oddelka za geologijo na ljubljanski Naravoslovnotehniški fakulteti.
Ste se kdaj vprašali, kako nastane zlato? Namignila bom samo to, da je ta proces pravzaprav še veliko, veliko bolj spektakularen kot je spektakularna ta oranžno-rumena žlahtna kovina sama po sebi. To je bil namig, odgovore pa ponudi Torkov kviz! Sogovornik: dr. Aleš Šoster z Oddelka za geologijo Naravoslovnotehniške fakultete.
Lani smo v tem času Torkov kviz okrasili in posuli z bleščicami, tokrat pa pod drobnogled vzamemo prav tako prazničen element brez katerega si marsikdo težko predstavlja silvestrski večer. O mehurčkih v Torkovem kvizu! Sogovornici: Klavdija Topolovec Špur (enologinja kleti Radgonske gorice) o mehurčkih v peninah in Isabela Antunovič (varilka kombuče in vodja proizvodnje Isa's kombucha) o mehurčkih v kombuči.
Septembra lani smo se v Torkovem kvizu spomnili 120. obletnice prve vožnje tramvaja po ulicah prestolnice in se sprehodili skozi zgodovino tramvaja pri nas. Zdaj, decembra 2022, peljemo to zgodbo naprej. A tokrat ne po tračnicah, ampak prek električnih žic. Torkov kviz o trolejbusih (in avtobusih).
Kaj je labirint? Je to simbol? Nekakšna trdnjava? Morda igrišče? Danes ga verjetno večina res doživlja predvsem kot zadnje, a zgodovina labirintov je bogata in razkriva veliko o človeški preteklosti. Zagotovo namreč sega vsaj 4 tisoč let v preteklost, verjetno pa še mnogo dlje. Sogovornik Torkovega kviza bo Stjepan Palajsa, predsednik kulturno-filozofskega društva Nova Akropola Slovenije, kjer so ravno prejšnji teden odprli razstavo o simbolih, med katerimi je tudi labirint.
Priimki so se pri kmečkem prebivalstvu pri nas začeli pojavljati v 15. stoletju. Prej za to ni bilo potrebe. Kraji so bili majhni in za indentifikacijo sta zadostovala osebno ime in ime kraja, kjer je posameznik prebival. Več nastanku in razvoju slovenskih priimkov je Darji Pograjc v Torkovem kvizu povedal dr. Silvo Torkar, zdaj že upokojeni znanstveni sodelavec Etimološko-onomastične sekcije Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU.
Neveljaven email naslov