Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Študija razkrila, da debelost in telesna neaktivnost ogrožata koronarne bolnike pri nas.
Podatek, da v Sloveniji na leto zaradi srčnega infarkta umre kar 1.400 ljudi manj kot še pred dvajsetimi leti, je razveseljiv. Zasluga gre preventivnim akcijam in urejenosti zdravstvenega sistema, ki omogoča dostopnost ustreznih kirurških posegov ter najboljših zdravil. Zato toliko bolj bodejo v oči rezultati evropske študije, ki kažejo na ne najbolj zdrav življenjski slog koronarnih bolnikov pri nas. Zaskrbljujoče številke je za oddajo Ultrazvok podrobneje pregledal doc. dr. Borut Jug s Kliničnega oddelka za žilne bolezni UKC Ljubljana.
Od slovenskih bolnikov, ki so preživeli srčni infarkt, so med šestindvajsetimi evropskimi državami bolj debeli le še bolniki v Ruski federaciji. Pri nas je bolezensko predebel že skoraj vsak drugi bolnik s koronarno boleznijo.
foto: Kotseva K et al. Raziskava Euroaspire IV. Kongres Evropskega zrduženja za kardiologijo, 2013
V primerjavi z bolniki iz drugih držav so slovenski med najbolj telesno neaktivnimi, veliko več jih ima neurejeno sladkorno bolezen, po debelosti pa med šestindvajsetimi državami zasedajo neslavno drugo mesto.
Študija pa je razkrila tudi dobro novico – po infarktu kadi le še 11 odstotkov slovenskih bolnikov, kar je manj kot drugje v Evropi.
Koronarna bolezen je običajno posledica ateroskleroze srčnih arterij – to je žil, ki prehranjujejo srce. Njene posledice, med njimi so angina pektoris, srčni infarkt in nenadna srčna smrt, želijo zdravniki za vsako ceno preprečiti.
Zdravniki bolnikom po prebolelem srčnem infarktu svetujejo redno jemanje zdravil in priporočijo programe zdravega prehranjevanja ter tudi hujšanja. Opozorijo jih na pomembnost aktivnega življenjskega sloga z redno telesno aktivnostjo in ustrezno vadbo.
911 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Študija razkrila, da debelost in telesna neaktivnost ogrožata koronarne bolnike pri nas.
Podatek, da v Sloveniji na leto zaradi srčnega infarkta umre kar 1.400 ljudi manj kot še pred dvajsetimi leti, je razveseljiv. Zasluga gre preventivnim akcijam in urejenosti zdravstvenega sistema, ki omogoča dostopnost ustreznih kirurških posegov ter najboljših zdravil. Zato toliko bolj bodejo v oči rezultati evropske študije, ki kažejo na ne najbolj zdrav življenjski slog koronarnih bolnikov pri nas. Zaskrbljujoče številke je za oddajo Ultrazvok podrobneje pregledal doc. dr. Borut Jug s Kliničnega oddelka za žilne bolezni UKC Ljubljana.
Od slovenskih bolnikov, ki so preživeli srčni infarkt, so med šestindvajsetimi evropskimi državami bolj debeli le še bolniki v Ruski federaciji. Pri nas je bolezensko predebel že skoraj vsak drugi bolnik s koronarno boleznijo.
foto: Kotseva K et al. Raziskava Euroaspire IV. Kongres Evropskega zrduženja za kardiologijo, 2013
V primerjavi z bolniki iz drugih držav so slovenski med najbolj telesno neaktivnimi, veliko več jih ima neurejeno sladkorno bolezen, po debelosti pa med šestindvajsetimi državami zasedajo neslavno drugo mesto.
Študija pa je razkrila tudi dobro novico – po infarktu kadi le še 11 odstotkov slovenskih bolnikov, kar je manj kot drugje v Evropi.
Koronarna bolezen je običajno posledica ateroskleroze srčnih arterij – to je žil, ki prehranjujejo srce. Njene posledice, med njimi so angina pektoris, srčni infarkt in nenadna srčna smrt, želijo zdravniki za vsako ceno preprečiti.
Zdravniki bolnikom po prebolelem srčnem infarktu svetujejo redno jemanje zdravil in priporočijo programe zdravega prehranjevanja ter tudi hujšanja. Opozorijo jih na pomembnost aktivnega življenjskega sloga z redno telesno aktivnostjo in ustrezno vadbo.
Dr. Matjaž Vrtovec pravi, da včasih po posegu ni potrebna niti kompresijska terapija
Za krčnimi žilami trpi kar med štirideset in petdeset odstotkov ljudi. Ženske nekoliko pogosteje od moških
Značilnost sodobnih učinkovin za zdravljenje sladkorne bolezni je, da uredijo sladkorno bolezen, vplivajo na telesno, hkrati pa varujejo ledvice in srčno-žilni sistem
»Meni je vsak glavobol bolj neprijeten kot mamografija. Celoten pregled traja zgolj nekaj minut,« pravi gospa Alma Pašanović, prostovoljka pri Europi Donni
Klinični psiholog in psihoterapevt Gregor Žvelc izpostavlja, da delo v pomagajočih poklicih človeka psihično in fizično izčrpa
Dogajanje spremlja virolog dr. Andrej Steyer (NLZOH)
Kaj pravi mikrobiološka stroka: ali smo ljudje glede na mikrobioto vsejedi, vegetarijanci ali vegani?
Pisatelj Jaka Tomc pravi, naj se ljudje psihiatričnih bolnišnic ne bojimo
Najprej zamaščenost jeter, sledijo vnetje, fibroza in ciroza jeter. Kaj lahko storimo?
O uporabi laserja v zobozdravstvu s prof. Borisom Gašpircem. Na začetku se je pojavil slogan "no pain dentestry" (brezboleče zobozdravstvo)
Po ocenah živi v Sloveniji do 40.000 žensk z endometriozo. Sogovornik je s kolegicami in kolegi v peritonealni tekočini v trebušni votlini našel biomarkerje, ki so značilni za endometriozo
Gospod Marjan Doler svetuje, kako se znebiti strahu pred pregledom prostate
V Sloveniji se zadnje čase rodi približno 19.000 otrok na leto. To pomeni 19.000 žensk ali še bolje: 19.000 bodočih mamic, ki jim bo Ultrazvok odgovoril na štiri vprašanja. Krat dva, če štejemo še njihove partnerje, in krat štiri, če upoštevamo še njihove starše – bodoče dedke in babice. Štiri vprašanja tokratne oddaje so: Porod leže na hrbtu, ali čepe, stoje, ali porod v vodi? Porod doma ali v porodnišnici? Lajšati porodno bolečino: da ali ne? Kaj se zgodi, če ženska ne dovoli prerezanja presredka? V Ultrazvoku sprašuje Iztok Konc, odgovarja zdravnica Damijana Bosilj, specialistka ginekologije in porodništva, vodja Ginekološko-porodnega oddelka v Splošni bolnišnici Ptuj in prejemnica naziva naj (moja) ginekologinja leta 2021, ki ga podeljuje revija Viva. Foto: Prvi
Kar osemdeset odstotkov oseb z duševnimi težavami in motnjami, ki so vključeni v psihoterapijo, je na boljšem od tistih z enakimi težavami, ki v terapijo niso vključeni
Družinski zdravnik Miljen Vidaković iz Zdravstvenega doma v Kopru pravi, da je možno prav vse; najpogosteje pa se mehurčki pojavijo po eni strani trupa ali glave.
Z infektologom o dolgem covidu, post-vac sindromu, cepljenju in maskah
»Če bi strdek nastal v glavi ali pljučih, me ne bi bilo tukaj,« pravi zdaj 23-letni Žiga Spreitzer
Dr. Lovro Žiberna o razlogih, zakaj je le malo znano o učinkovanju zdravil na žensko telo
Ali bo v prihodnje vsak imel farmakogenetsko izkaznico? Pogovor z znanstvenico dr. Vito Dolžan
Neveljaven email naslov