Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju, tudi mladostnice. Nekateri ginekologi podcenjujejo težave
Štiriindvajsetletna Branka Pestar Hajšek o sebi pove, da je ženska, ki ima endometriozo. Diagnozo ji je ginekolog postavil pred dobrimi šestimi leti – takrat je bila stara 18 let. Endometrioza je hormonsko odvisna, vnetna in kronična bolezen. Nanjo najpogosteje opozorijo boleče menstruacije, dolgotrajne bolečine v medenici in križu ter med spolnimi odnosi. Poleg dolgotrajnih bolečin povzroča tudi neplodnost.
“Sama sem imela srečo, da sem hitro prišla do diagnoze. Nekatere ženske čakajo tudi po deset let.” – Branka Pestar Hajšek, predsednica Društva Endozavest, ki so ga ustanovile ženske, ki vejo, kako je živeti z endometriozo. O tej svoji izkušnji želijo govoriti in s tem ozaveščati javnost ter si medsebojno pomagati.
Včasih je veljalo, da se endometrioza pojavi predvsem pri ženskah po tridesetem letu starosti, ki niso rodile. Danes pa vemo, da prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju – tudi mladostnice. Endometrioza se lahko pojavi na jajčnikih, jajcevodih, tudi na slepiču, debelem in tankem črevesu, mehurju, popku ter zelo redko tudi v pljučih, pravi ginekologinja in kirurginja z dolgoletnimi izkušnjami doc. dr. Martina Ribič Pucelj. Ko beseda nanese na zdravljenje, pojasni, da je najpogostejši način zdravljenja endometrioze kirurški poseg.
Strokovnjaki ocenjujejo, da živi v Sloveniji do 40.000 žensk z eno od oblik endometrioze. Kadar kronična medenična bolečina traja več kot šest mesecev, je na mestu tako imenovana laparoskopija, s katero lahko odkrijejo žarišča obolenja. Za uspešno zdravljenje endometrioze sta namreč pomembna zgodnje odkrivanje in kakovostno izvedena prva operacija.
909 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju, tudi mladostnice. Nekateri ginekologi podcenjujejo težave
Štiriindvajsetletna Branka Pestar Hajšek o sebi pove, da je ženska, ki ima endometriozo. Diagnozo ji je ginekolog postavil pred dobrimi šestimi leti – takrat je bila stara 18 let. Endometrioza je hormonsko odvisna, vnetna in kronična bolezen. Nanjo najpogosteje opozorijo boleče menstruacije, dolgotrajne bolečine v medenici in križu ter med spolnimi odnosi. Poleg dolgotrajnih bolečin povzroča tudi neplodnost.
“Sama sem imela srečo, da sem hitro prišla do diagnoze. Nekatere ženske čakajo tudi po deset let.” – Branka Pestar Hajšek, predsednica Društva Endozavest, ki so ga ustanovile ženske, ki vejo, kako je živeti z endometriozo. O tej svoji izkušnji želijo govoriti in s tem ozaveščati javnost ter si medsebojno pomagati.
Včasih je veljalo, da se endometrioza pojavi predvsem pri ženskah po tridesetem letu starosti, ki niso rodile. Danes pa vemo, da prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju – tudi mladostnice. Endometrioza se lahko pojavi na jajčnikih, jajcevodih, tudi na slepiču, debelem in tankem črevesu, mehurju, popku ter zelo redko tudi v pljučih, pravi ginekologinja in kirurginja z dolgoletnimi izkušnjami doc. dr. Martina Ribič Pucelj. Ko beseda nanese na zdravljenje, pojasni, da je najpogostejši način zdravljenja endometrioze kirurški poseg.
Strokovnjaki ocenjujejo, da živi v Sloveniji do 40.000 žensk z eno od oblik endometrioze. Kadar kronična medenična bolečina traja več kot šest mesecev, je na mestu tako imenovana laparoskopija, s katero lahko odkrijejo žarišča obolenja. Za uspešno zdravljenje endometrioze sta namreč pomembna zgodnje odkrivanje in kakovostno izvedena prva operacija.
Krčne žile nastanejo zaradi prekomerne telesne teže, hormonskih sprememb in življenjskega sloga, ki zahteva dolgotrajno sedenje ali nepremičen stoječ položaj. Pomemben vpliv imajo genetski faktorji.
Kako je semaglutid, znan kot ozempic za sladkorno bolezen, povzročil revolucijo zdravljenja debelosti?
Bolečin je manj, izguba krvi je manjša, manj je zapletov in manj brazgotin
Legionela je atipična bakterija, ki se lahko prekomerno namnoži v vodovodnem sistemu
Zakaj so infektologi in raziskovalci pozorni na bolezni, ki jih povzročajo atipične bakterije, kot je tudi klamidija?
»Naši bolniki k sreči ne vejo, kako je, če si zdravila, ki pomaga, ne moreš privoščiti, ker si že prodal stanovanje ali hišo,« pravi hematolog Samo Zver.
Kardiolog David Žižek iz UKC Ljubljana je razvil nov pristop zdravljenja motenj srčnega ritma
Močna sluznična imunost lahko prepreči okužbo z respiratornimi virusi že v zgodnjih fazah in na tak način zmanjša možnost širjenja bolezni
Podrobneje o primeru z infektologom Andrejem Trampužem
Vitamin A je pomemben za rast, za zdrav in dober vid, krepi imunski sistem, vpliva na presnovo železa, koristi koži in lasem
Pogovor s pediatrom Petrom Najdenovim
V medicinski reviji Lancet je izšel članek o obravnavi raka dojk; soavtorica je dr. Tanja Španić iz slovenske Europe Donne
V človeškem telesu je več kot 600 mišic, ki so odgovorne za gibanje, skrbijo za presnovo kalija, glukoze ...
Pogovor z raziskovalcem dr. Sergejem Pirkmajerjem
Dolgi covid imajo v veliki večini tisti, ki so imeli zgolj blago okužbo
Pogovor z Bojanom Ambrožičem, ki že 11 mesecev trpi zaradi dolgega covida, in zdravnico Špelo Šalamon
Za meningokoknim menigitisom lahko zbolimo pri katerihkoli letih; podatki pa kažejo, da se okužba najpogosteje razvije pri dojenčkih, sledijo jim najstniki
Ker se pacientom s kroničnim rinosinusitisom stanje ni izboljšalo, se je otorinolaringolog dr. Jure Urbančič lotil raziskave. Študija je že bila nagrajena
Neveljaven email naslov