Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Tsukubi na Japonskem, v najhitrejšem pospeševalniku delcev na svetu, poteka slovesna otvoritev eksperimenta Belle II. Eksperiment Belle je imel zelo pomembno vlogo pri potrditvi teorije dobitnikov Nobelove nagrade za fiziko leta 2008.
Slovenci na čelu projekta
Zdaj bodo projekt še nadgradili. Zelo pomembno vlogo pri odmevnih poskusih v fiziki osnovnih delcev pa imajo tudi Slovenci »Z vašimi znanstveniki sodelujemo zelo dobro, pri projektu jih deluje 15,« je povedal Masanori Yamauchi, namestnik direktorja KEK.
Vodja mednarodne raziskovalne skupine je profesor Peter Križan z Instituta “Jožefa Stefana”, ki sodeluje tudi pri današnji slavnostni otvoritvi v Tsukubi na Japonskem: »Gre za enega najpomembnejših eksperimentov v fiziki v zadnjih desetih letih. V pospeševalniku trkamo pozitrone in nevtrone pri energijah, ki so ravno pravšnje, da dobimo pare mezonov B. Na njihovih razpadih lahko študiramo lastnosti reakcij med osnovnimi delci.«
Poleg profesorja Petra Križana, ki je vodja mednarodne raziskovalne skupine, je koordinator fizikalnega programa profesor Boštjan Golob, Samo Korpar pa je vodja detektorskega sklopa. V Tsukubi pa že leta sodelujejo tudi drugi naši fiziki. »Slovenci smo prinesli tudi nekatere nove tehnološke rešitve. Ta trenutek je vroča tema uporaba senzorja, ki smo ga razvili za bistveno izboljšavo v medicinskem slikanju.«
Priložnost za slovensko industrijo
Eksperiment Belle pa poleg tega ponuja priložnost tudi slovenski visokotehnološki industriji. »Predvsem se ponujajo možnosti pri iskanju tehnoloških rešitev in pripravi sestavnih delov eksperimentalne aparature ter opremljanju pospeševalnika. Pri projektu Belle II. že sodelujeta podjetji Instrumentation technologies iz Solkana in CosyLab iz Ljubljane, « je danes za Val 202 povedal prof. Peter Križan.
Priložnosti se ponujajo tudi na področju prenosa znanja pri t.i. Grid tehnologijah v računalništvu, v Sloveniji tako že deluje računalniška gruča SiGNET.
Pospeševalnik SuperKEKB (projekt japonske vlade v vrednosti okoli 250 mio EUR) kakor tudi detektor Belle II naj bi bila nared konec leta 2014. Pri pripravi spektrometra Belle II sodeluje petnajst držav (med njimi Japonska, ZDA, Nemčija, Rusija, Avstralija, Avstrija, Češka, Poljska, Kitajska, Južna Koreja in Slovenija, skupno z več kot tristo raziskovalci).
V Tsukubi na Japonskem, v najhitrejšem pospeševalniku delcev na svetu, poteka slovesna otvoritev eksperimenta Belle II. Eksperiment Belle je imel zelo pomembno vlogo pri potrditvi teorije dobitnikov Nobelove nagrade za fiziko leta 2008.
Slovenci na čelu projekta
Zdaj bodo projekt še nadgradili. Zelo pomembno vlogo pri odmevnih poskusih v fiziki osnovnih delcev pa imajo tudi Slovenci »Z vašimi znanstveniki sodelujemo zelo dobro, pri projektu jih deluje 15,« je povedal Masanori Yamauchi, namestnik direktorja KEK.
Vodja mednarodne raziskovalne skupine je profesor Peter Križan z Instituta “Jožefa Stefana”, ki sodeluje tudi pri današnji slavnostni otvoritvi v Tsukubi na Japonskem: »Gre za enega najpomembnejših eksperimentov v fiziki v zadnjih desetih letih. V pospeševalniku trkamo pozitrone in nevtrone pri energijah, ki so ravno pravšnje, da dobimo pare mezonov B. Na njihovih razpadih lahko študiramo lastnosti reakcij med osnovnimi delci.«
Poleg profesorja Petra Križana, ki je vodja mednarodne raziskovalne skupine, je koordinator fizikalnega programa profesor Boštjan Golob, Samo Korpar pa je vodja detektorskega sklopa. V Tsukubi pa že leta sodelujejo tudi drugi naši fiziki. »Slovenci smo prinesli tudi nekatere nove tehnološke rešitve. Ta trenutek je vroča tema uporaba senzorja, ki smo ga razvili za bistveno izboljšavo v medicinskem slikanju.«
Priložnost za slovensko industrijo
Eksperiment Belle pa poleg tega ponuja priložnost tudi slovenski visokotehnološki industriji. »Predvsem se ponujajo možnosti pri iskanju tehnoloških rešitev in pripravi sestavnih delov eksperimentalne aparature ter opremljanju pospeševalnika. Pri projektu Belle II. že sodelujeta podjetji Instrumentation technologies iz Solkana in CosyLab iz Ljubljane, « je danes za Val 202 povedal prof. Peter Križan.
Priložnosti se ponujajo tudi na področju prenosa znanja pri t.i. Grid tehnologijah v računalništvu, v Sloveniji tako že deluje računalniška gruča SiGNET.
Pospeševalnik SuperKEKB (projekt japonske vlade v vrednosti okoli 250 mio EUR) kakor tudi detektor Belle II naj bi bila nared konec leta 2014. Pri pripravi spektrometra Belle II sodeluje petnajst držav (med njimi Japonska, ZDA, Nemčija, Rusija, Avstralija, Avstrija, Češka, Poljska, Kitajska, Južna Koreja in Slovenija, skupno z več kot tristo raziskovalci).
Boštjan Gorenc Pižama bo v naslednjih dneh na svojstven način predstavljal posebnosti izbranih del naših največjih pesnikov in pisateljev.
Simon Purger, učitelj iz Polhovega Gradca na portalu YouTube deli predavanja zgodovine in geografije za svoje učence
Temperature že redno vztrajajo pri dvomestnih številih, med drevesi je vsak dan več cvetočih krasotic, spet se sliši čebljanje ptic in brenčanje čebel. Pomlad je skratka tu, le da temu letos zaradi glave v ‘koronaoblaku’ posvečamo manj pozornosti. O tem, kako se je pomlad napovedala letos, bomo poklepetali z dvema, ki naravi budno sledita ne glede na letni čas. O ptičjih povratnikih bo več povedal biolog Dušan Klenovšek iz Kozjanskega parka, o cvetoči predstavi, ki smo ji lahko priča zunaj, pa botanik dr. Jože Bavcon in ljubljanskega Botaničnega vrta.
V zavodu Vsak in društvu Duh časa zbirajo računalnike in opremo za socialno ogrožene otroke. Takih šolarjev je več kot 700
V Srbiji je policija ta teden aretirala novinarko Ano Lalić, ki je objavila pričevanja zdravnikov iz Novega Sada o pomanjkanju zaščitne oreme in informacij za zaposlene v Kliničnem centru Vojvodina. Ob uvedbi izrednih razmer je vlada dobila mnoga nova pooblastila in kritične glasove skuša utišati na različne načine, poroča naš dopisnik Boštjan Anžin.
Angleški glasbenik Frank Turner, ki smo ga v Sloveniji lahko slišali že večkrat, je pojasnil položaj, v katerem so se ob epidemiji koronavirusa znašli glasbeniki.
Miha Šalehar je v Švico poklical Mirana Ališiča. “V Švici je nedeljsko vzdušje. V primerjavi s Slovenijo, kolikor lahko spremljam, je tu promet nekoliko bolj živahen, ljudje še vedno delno hodijo v službe. Vrtci do 4. leta starost še delujejo. To so zasebni vrtci in država želi, da ostanejo odprti.”
Tinkara Kovač pravi, da je izbrala flavto, ker si ni znala predstavljati, da bi na šolskem izletu na zadnjih sedežih avtobusa igrala kontrabas ali harfo. V teh dneh jo veliko igra, tudi poučuje na daljavo.
Ob nujnih ukrepih za zajezitev širitve novega koronavirusa in prepovedi dejavnosti je brez dela in mesečnega zaslužka ostalo veliko ljudi različnih panog. Eden od naših sogovornikov celo pravi, da z epidemijo koronavirusne bolezni 19 postaja vse večja tudi epidemija nezakonitosti delodajalcev. Iz Sindikata delavcev gostinstva in turizma Slovenije opozarjajo, da so bili nekateri tuji delavci, ki so bili v Sloveniji zaposleni v gostinstvu, prisiljeni podpisati sporazumne odpovedi delovnega razmerja ali sporazumne odsotnosti z delovnega mesta brez nadomestila plače. Kako pa je s slovenskimi državljani, ki so bili zaposleni v Avstriji in prav tako izgubili zaposlitev? Naši sogovorniki so: Robert Vavh, regionalni predstavnik Sindikata delavcev migrantov za Koroško, Mirela Žnidarec, sekretarka OO ZSSS Gorenjska, Mojca Krašovec, direktorica Sava hotelov Bled, Goran Lukić, predsednik Društva za zagovorništvo ranljivih skupin – Delavske svetovalnice.
Barbara Šešet, učiteljica angleščine na OŠ Raka pri Krškem o tem, kako učitelji na novo odkrivajo sodobne načine poučevanja in kako se z znjimi spoprijemajo
Številni muzeji so pripravili virtualne predstavitve svojih zbirk, natečaje in organizirajo spletna druženja. Kakšna je naša ponudba? Poklicali smo v Etnografski in Tehniški muzej Slovenije ter Gorenjski muzej
Nedelje so običajno za to, da so družine skupaj, da dlje poležavajo, da so na sporedu risanke in da v dopoldne omamno diši po kavi. Zadnje čase pa dnevi izgubljajo značaj, podobni so eden drugemu, lahko bi rekli, da je kar vsak dan po malem podoben nedelji. To je lahko priložnost za krepitev družinskih vezi, a terja po drugi strani tudi dobro organizacijo, ustvarjalnost in tudi obilo strpnosti. Kako se s socialno izolacijo spopadajo velike družine? Poklicali bomo v okolico Kranja, kjer živi družina Pavec s šestimi otroki. Z nami bo Ana Pavec, mama šestih otrok, prevajalka in samostojna podjetnica.
V Franciji je po zadnjih podatkih 25.533 okuženih za koronavirusom in 1331 mrtvih, stanje pa še ne umirja, zato država iz dneva v dan napoveduje vse več prepovedi. Francozi še do nedavnega niso prav resno jemali epidemije koronavirusa, kljub zaskrbljujočim podatkom o okuženih v Italiji, so parki v francoskih mestih pokali po šivih, na igralih se je trlo otrok. Kot pogosto rečemo, so se Francozi na začetku enostavno naredili francoze v zvezi s epidemijo – v medijih so se pojavile tudi fotografije ljudi, ki so se zbirali na protestih. Zdaj pa je Francija že več kot teden dni v karanteni, posamezniki pa morajo v primeru, da zapustijo dom, s sabo nositi poseben certifikat. In če jih na cesti ustavi policija, ga morajo tudi predložiti. Kako je to videti v praksi, je Svta Peterlina, študenta na Erasmus izmenjavi v frwancoskem Lillu, vprašala Maja Stepančič.
“Če gre človek dovolj globoko vase, lahko najde tisto, kar je skupno vsem. To je uglašenost,” pravi Janez Dovč. Glasbenik poudarja, da se bomo po krizi morda bolj zavedali pomena koncertov, glasbe v živo.
Neveljaven email naslov