Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Da sredi Male gore nad dobrepoljsko dolino, ki so jo lani prizadele katastrofalne poplave, krožijo krokarji, je bilo za okoliške prebivalce nenavadno, še bolj pa, ker je iz Brezna nad Gregorčkovim lazom močno zaudarjalo. V bližini so našli tudi nekaj živalskih kož. Obrnili so se na gozdarsko inšpekcijo, ta pa na občinskega inšpektorja. Za pomoč so prosili ribniške jamarje, ki so se spustili v 19 metrov globoko brezno.
“Hrbtenic in reber je veliko. Starih in novih.” Tako predsednik Društva za raziskovanje jam Ribnica Tone Della Schiava, ki je bil tudi med jamarji.
Občinski inšpektor v Dobrepolju Cvetko Staniša ugotavlja, da na podlagi fotografij, ki so jih posneli jamarji, ne more oceniti za kakšne živalske odpadke gre. Počakali bodo na poročilo okoljske inšpekcije.
“Gre za potencialno nevarne odpadke, ki so lahko nevarni za zdravje ljudi,” potrjuje direktor Zavoda za zdravstveno varstvo Novo mesto Dušan Harlander. Tovrstni odpadki privabljajo živali, ki predstavljajo nevarnost za ljudi:
“Mrhovinarji lahko ljudi napadejo, podgane pa prenašajo nalezljive bolezni.”
Odpadki ležijo v kraškem breznu, ki je, glede na znane analize, s kraškim podzemljem povezano z reko Krko pri Dvoru.
“Ne poznamo natančno okolja, kjer so odpadki nepravilno odloženi. Zanesljivo pa v kraškem svetu vedno obstaja velika nevarnost, da bodo razpadni produkti prišli v vode … Če bi ta voda prišla neposredno v Krko, to ne bi predstavljalo nobene večje nevarnosti, ker je razredčenje v tem primeru zelo veliko.”
Ker je brezno vpisano v register naravnih vrednot je lastnica jame država. Zato je tudi zakonsko urejeno, kdo bi moral za odpadke v njej poskrbeti. V primeru, da gre za komunalne, je zanje pristojna občinska inšpekcija, v primeru ostalih (predvsem nevarnih) odpadkov pa inšpektorat za okolje.
Iz službe za odnose z javnostmi inšpektorata so v petek popoldne poslali kratek odgovor, da doslej niso prejeli še nobenega pisnega ali telefonskega obvestila o odpadkih v Breznu nad Gregorčkovim lazom.
Po veljavni zakonodaji bi jih morali odstraniti pooblaščeni izvajalci za ravnanje z odpadki, ki pa niso usposobljeni za odstranitev odpadkov iz kraških brezen in jam. Jamarji, ki so usposobljeni za dostop do jame, pa niso usposobljeni za ravnanje z nevarnimi odpadki.
Ne samo, da bo težko najti krivca, ki bo plačal čiščenje jame, velika težava bo najti tudi izvajalca, ki bo jamo očistil. Občini Dobrepolje očitno ostanejo zgolj ukrepi opozarjanja in osveščanja in morda bo prav javna seznanitev z nevarnostmi takšnega početja dovolj veliko opozorilo, da v prihodnje v Breznu nad Gregorčkovim lazom klavniški odpadki ne bodo več končali.
Da sredi Male gore nad dobrepoljsko dolino, ki so jo lani prizadele katastrofalne poplave, krožijo krokarji, je bilo za okoliške prebivalce nenavadno, še bolj pa, ker je iz Brezna nad Gregorčkovim lazom močno zaudarjalo. V bližini so našli tudi nekaj živalskih kož. Obrnili so se na gozdarsko inšpekcijo, ta pa na občinskega inšpektorja. Za pomoč so prosili ribniške jamarje, ki so se spustili v 19 metrov globoko brezno.
“Hrbtenic in reber je veliko. Starih in novih.” Tako predsednik Društva za raziskovanje jam Ribnica Tone Della Schiava, ki je bil tudi med jamarji.
Občinski inšpektor v Dobrepolju Cvetko Staniša ugotavlja, da na podlagi fotografij, ki so jih posneli jamarji, ne more oceniti za kakšne živalske odpadke gre. Počakali bodo na poročilo okoljske inšpekcije.
“Gre za potencialno nevarne odpadke, ki so lahko nevarni za zdravje ljudi,” potrjuje direktor Zavoda za zdravstveno varstvo Novo mesto Dušan Harlander. Tovrstni odpadki privabljajo živali, ki predstavljajo nevarnost za ljudi:
“Mrhovinarji lahko ljudi napadejo, podgane pa prenašajo nalezljive bolezni.”
Odpadki ležijo v kraškem breznu, ki je, glede na znane analize, s kraškim podzemljem povezano z reko Krko pri Dvoru.
“Ne poznamo natančno okolja, kjer so odpadki nepravilno odloženi. Zanesljivo pa v kraškem svetu vedno obstaja velika nevarnost, da bodo razpadni produkti prišli v vode … Če bi ta voda prišla neposredno v Krko, to ne bi predstavljalo nobene večje nevarnosti, ker je razredčenje v tem primeru zelo veliko.”
Ker je brezno vpisano v register naravnih vrednot je lastnica jame država. Zato je tudi zakonsko urejeno, kdo bi moral za odpadke v njej poskrbeti. V primeru, da gre za komunalne, je zanje pristojna občinska inšpekcija, v primeru ostalih (predvsem nevarnih) odpadkov pa inšpektorat za okolje.
Iz službe za odnose z javnostmi inšpektorata so v petek popoldne poslali kratek odgovor, da doslej niso prejeli še nobenega pisnega ali telefonskega obvestila o odpadkih v Breznu nad Gregorčkovim lazom.
Po veljavni zakonodaji bi jih morali odstraniti pooblaščeni izvajalci za ravnanje z odpadki, ki pa niso usposobljeni za odstranitev odpadkov iz kraških brezen in jam. Jamarji, ki so usposobljeni za dostop do jame, pa niso usposobljeni za ravnanje z nevarnimi odpadki.
Ne samo, da bo težko najti krivca, ki bo plačal čiščenje jame, velika težava bo najti tudi izvajalca, ki bo jamo očistil. Občini Dobrepolje očitno ostanejo zgolj ukrepi opozarjanja in osveščanja in morda bo prav javna seznanitev z nevarnostmi takšnega početja dovolj veliko opozorilo, da v prihodnje v Breznu nad Gregorčkovim lazom klavniški odpadki ne bodo več končali.
Pia Pavletić in Jerneja Lednik sta dijakinji, ki vsak dan po pouku (na daljavo) priskočita na pomoč zdravstvenemu osebju v Domu sv. Jožefa v Celju, kjer skrbita za oskrbovance, ki so okuženi s koronavirusom.
Kuhar Jure Lončar iz vrtca Mladi rod je Mitji Pečku in Uršuli Zaletelj zaupal recept za jogurtovo strjenko, ki je v vrtcu pravi hit.
Preverite svoje poznavanje filmov! Pripravili smo najbolj znane citate in dialoge. V slovenščini. Kako dobro poznate tiste, ki jih vsi poznamo?
Preverite svoje poznavanje filmov! Pripravili smo najbolj znane citate in dialoge. V slovenščini. Kako dobro poznate tiste, ki jih vsi poznamo?
Med tem ko učilnice in igralnice bolj kot ne samevajo, lonci v šolskih in vrtčevskih kuhinjah še vedno ropotajo, saj kuharji ne počivajo.
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je ta citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Tadej Košmrlj in Anja Hlača sta svoji sogovornici našla kar doma. Mama Irena in mama Brigita imata presečno karierno točko, šolo. In obema se je zaradi korone življenje seveda precej spremenilo. "Naredla sem si ekipo vnukov, s katero sem testirala pouk na daljavo. Kako videti prisotne, kako razširiti ekran. Od te ekipe vnukov sem se veliko naučila, ker sem se upala pritisnit tudi na kakšen gumb, ki ga sicer ne bi pritisnila." - Brigita Košmrlj, učiteljica Po približno 40-ih letih dela v šoli jima je šolanje na daljavo prineslo precej izzivov. Tadejeva mama Brigita uči razredni pouk, že 40 in let in to je njeno zadnje leto. Anjina mama je skoraj 42 let delala v osnovni šoli, zadnjih 24 let kot ravnateljica in je morala marca v hipu preklopiti na šolanje in vodenje na daljavo. Poleti pa še večja sprememba: dolge počitnice, ki se jim reče upokojitev. "O pouku na daljavo so največ povedali otroci, ko so se vrnili nazaj v šolo. Eden mi je rekel: Samo, da smo spet nazaj, mamica je bila tako tečna, oči sploh ni bil več oči!" - Irena Hlača, učiteljica
Kolenkovi že tretjo generacijo, od leta 1938 predelujejo žitarice. Nekoč na reki Muri, danes v manjšem suhem mlinu v Gornji Bistrici v Prekmurju.
Barbara Krajnc zase pravi, da je "kot oseba izjemno radovedna, skuša vsak dan narediti dobro delo in ima rada svoj krog prijateljev." Profesionalno se sicer ukvarja s strateškim komuniciranjem, a veliko pomaga tudi raznim organizacijam, institucijam, nevladnim organizacijam in podobno. Tako se je letos prostovoljno lotila številnih projektov in kot pravi, ne bo nas rešilo ležanje na kavču in da zgledi vlečejo.
Neveljaven email naslov