Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Marka in Davida je mamica zaradi ločitve nenadoma zapustila in se preselila na drug konec Slovenije. Zanju se ne zanima več, odveč so ji že tako redki obiski. Skrb zanju in za njunega gluhonemega očeta so prevzeli stari starši, ki pa z izjemno skromnimi sredstvi zdaj petčlansko družino težko preživljata.
Dokler ni Markova in Davidova mamica prek spleta navezala stika z nekdanjim sošolcem in nato zapustila družino, so bili čisto običajna družina, pravi njuna babica: ”Odločila se je in je kar iz službe šla k njemu. Sploh ni vprašala ne za otroka ne za nič drugega. Od takrat me še nikoli ni vprašala, kako sta, kako je v šoli, ali kaj potrebujeta. Ne spomni se jima kupiti nič, niti čokolade, nič, čisto nič …”
Tudi obiski so sila redki, pravi babica: ‘‘K njej bi morala vsak tretji teden, vendar hodita največ enkrat na dva meseca. Tudi med poletnimi počitnicami ju vzame največ za en teden, potem pa se izgovarja, da nima denarja. Ne vzame ju niti enkrat na leto za malo dlje časa. Ne morem si predstavljati, da bi na njenem mestu sama tako ravnala.”
David je zaradi izgube mame potreboval pomoč psihiatra
Ločitev je bila predvsem za starejšega Davida tako travmatična, da je potreboval pomoč psihiatra. ”Mama je ves čas obljubljala, da fantkov ne bodo ločili, potem pa je centru za socialno delo predlagala, naj gre vendarle eden z njo. Izbrala je mlajšega Marka, starejšega bratca ni hotela. David se s tem nikakor ni mogel sprijazniti. V strahu, da bi ju ločili, je veliko jokal, bil je histeričen in neskončno zaskrbljen,” pripoveduje babica.
David o tem težko govori: ”Čudno je, saj komunicirava le po mobilnem telefonu. Pravi, da nima denarja. Jaz pa imam občutek, kot da me noče.”
Po mučnih mesecih ločitvenega postopka sta bratca naposled le ostala pri očetu. Vsi trije pa so se bili prisiljeni preseliti k starim staršem. Z maminim odhodom otroka namreč nista zgubila le njene bližine in ljubezni, pač pa tudi pomemben del družinskega dohodka. Petčlanska družina zdaj živi od majhne plače, dveh še manjših pokojnin in 60 evrov preživnine, ki jo mora plačevati mama.
Marko si želi nova oblačila, David pa bi rad še naprej treniral nogomet
Davida je najbolj strah, da ne bi imeli več denarja za plačilo treningov nogometa: ”Zdaj, ko je moral Marko prenehati trenirati, me skrbi, da bi moral nehati tudi jaz. Vse bi se mi zrušilo, če ne bi mogel več trenirati.” Že tako ni denarja za pravo nogometno opremo, opustitev treningov pa bi bila zanj velik poraz tudi zato, ker si močno želi na športno gimnazijo in je nogomet edini šport, ki ga v svojem kraju lahko resneje trenira.
Marko ima drugačne želje. Rad bi računalniško igrico, nekaj novih oblačil. Tudi za športne copate natanko ve, da želi bele z zelenimi vezalkami, pa da bi si vsakič, ko gresta z babi v trgovino, lahko kaj izbral zase. In tudi če bi lahko, Marko z nakupi ne bi pretiraval: ”Vsak drugi teden bi si kupil jogurt.”
”Vse počitnice smo doma”
Stara starša se silno trudita, da fanta, ki ju mamino zavračanje in popolno nezanimanje že tako prizadene, ne bi občutila še finančne stiske, s katero se soočajo vsak dan. ”Tri mesece sem dajala od pokojnine na stran, da smo lani lahko šli za en dan na kopanje v Dolenjske Toplice. Res sta uživala. Velikokrat bi ju rada kam peljala, vendar žal ne gre. Vse počitnice smo doma.”
Kako lahko pomagate vi?
Če bi Markovi in Davidovi družini želeli pomagati, lahko poljuben znesek nakažete na poseben sklic na računu Zveze prijateljev mladine (ZPM) Moste Polje. Denar bo v celoti in zagotovo prišel v roke njuni babici . ZPM, ki jamči tudi za resničnost zgodbe, pa pri tem ne zaračunava nikakršnih stroškov ali provizije.
Prejemnik: ZPM LJUBLJANA MOSTE, PROLETARSKA 1, LJUBLJANA
IBAN: SI56 0201 2002 0297 991
BIC: LJBASI2X
Sklic: SI 00 126
Koda namena: CHAR
Namen: BOTRSTVO – ZA MARKA IN DAVIDA
Za dodatne informacije in pojasnila se lahko obrnete tudi na Val 202: jana.vidic@rtvslo.si.
Marka in Davida je mamica zaradi ločitve nenadoma zapustila in se preselila na drug konec Slovenije. Zanju se ne zanima več, odveč so ji že tako redki obiski. Skrb zanju in za njunega gluhonemega očeta so prevzeli stari starši, ki pa z izjemno skromnimi sredstvi zdaj petčlansko družino težko preživljata.
Dokler ni Markova in Davidova mamica prek spleta navezala stika z nekdanjim sošolcem in nato zapustila družino, so bili čisto običajna družina, pravi njuna babica: ”Odločila se je in je kar iz službe šla k njemu. Sploh ni vprašala ne za otroka ne za nič drugega. Od takrat me še nikoli ni vprašala, kako sta, kako je v šoli, ali kaj potrebujeta. Ne spomni se jima kupiti nič, niti čokolade, nič, čisto nič …”
Tudi obiski so sila redki, pravi babica: ‘‘K njej bi morala vsak tretji teden, vendar hodita največ enkrat na dva meseca. Tudi med poletnimi počitnicami ju vzame največ za en teden, potem pa se izgovarja, da nima denarja. Ne vzame ju niti enkrat na leto za malo dlje časa. Ne morem si predstavljati, da bi na njenem mestu sama tako ravnala.”
David je zaradi izgube mame potreboval pomoč psihiatra
Ločitev je bila predvsem za starejšega Davida tako travmatična, da je potreboval pomoč psihiatra. ”Mama je ves čas obljubljala, da fantkov ne bodo ločili, potem pa je centru za socialno delo predlagala, naj gre vendarle eden z njo. Izbrala je mlajšega Marka, starejšega bratca ni hotela. David se s tem nikakor ni mogel sprijazniti. V strahu, da bi ju ločili, je veliko jokal, bil je histeričen in neskončno zaskrbljen,” pripoveduje babica.
David o tem težko govori: ”Čudno je, saj komunicirava le po mobilnem telefonu. Pravi, da nima denarja. Jaz pa imam občutek, kot da me noče.”
Po mučnih mesecih ločitvenega postopka sta bratca naposled le ostala pri očetu. Vsi trije pa so se bili prisiljeni preseliti k starim staršem. Z maminim odhodom otroka namreč nista zgubila le njene bližine in ljubezni, pač pa tudi pomemben del družinskega dohodka. Petčlanska družina zdaj živi od majhne plače, dveh še manjših pokojnin in 60 evrov preživnine, ki jo mora plačevati mama.
Marko si želi nova oblačila, David pa bi rad še naprej treniral nogomet
Davida je najbolj strah, da ne bi imeli več denarja za plačilo treningov nogometa: ”Zdaj, ko je moral Marko prenehati trenirati, me skrbi, da bi moral nehati tudi jaz. Vse bi se mi zrušilo, če ne bi mogel več trenirati.” Že tako ni denarja za pravo nogometno opremo, opustitev treningov pa bi bila zanj velik poraz tudi zato, ker si močno želi na športno gimnazijo in je nogomet edini šport, ki ga v svojem kraju lahko resneje trenira.
Marko ima drugačne želje. Rad bi računalniško igrico, nekaj novih oblačil. Tudi za športne copate natanko ve, da želi bele z zelenimi vezalkami, pa da bi si vsakič, ko gresta z babi v trgovino, lahko kaj izbral zase. In tudi če bi lahko, Marko z nakupi ne bi pretiraval: ”Vsak drugi teden bi si kupil jogurt.”
”Vse počitnice smo doma”
Stara starša se silno trudita, da fanta, ki ju mamino zavračanje in popolno nezanimanje že tako prizadene, ne bi občutila še finančne stiske, s katero se soočajo vsak dan. ”Tri mesece sem dajala od pokojnine na stran, da smo lani lahko šli za en dan na kopanje v Dolenjske Toplice. Res sta uživala. Velikokrat bi ju rada kam peljala, vendar žal ne gre. Vse počitnice smo doma.”
Kako lahko pomagate vi?
Če bi Markovi in Davidovi družini želeli pomagati, lahko poljuben znesek nakažete na poseben sklic na računu Zveze prijateljev mladine (ZPM) Moste Polje. Denar bo v celoti in zagotovo prišel v roke njuni babici . ZPM, ki jamči tudi za resničnost zgodbe, pa pri tem ne zaračunava nikakršnih stroškov ali provizije.
Prejemnik: ZPM LJUBLJANA MOSTE, PROLETARSKA 1, LJUBLJANA
IBAN: SI56 0201 2002 0297 991
BIC: LJBASI2X
Sklic: SI 00 126
Koda namena: CHAR
Namen: BOTRSTVO – ZA MARKA IN DAVIDA
Za dodatne informacije in pojasnila se lahko obrnete tudi na Val 202: jana.vidic@rtvslo.si.
V sedmi epizodi se znova lotevamo japonske kulture in športa. Znova nam pomaga japonologinja Katarina Petaci, ki z nami deli svoje izkušnje s potovanj po deželi vzhajajočega sonca. Pravi, da so Japonci strastni bralci umetniško dovršenih stripov manga ter ljubitelji animiranih filmov. Najbolj popularen šport pa je baseball!
Podali smo se na ljubljanske ulice in iskali poti, kjer naša prestolnica njenim prebivalcem predstavlja raj pohodništva.
V šesti epizodi zanimivosti o Japonski se lotevamo tamkajšnjega načina življenja, pri čemer nam pomaga japonologinja Katarina Petaci. Kot pravi, so Japonci izredno vljudni in tihi, čeprav jih različne melodije in zvoki spremljajo ves dan. To, da so bili 200 let zaprti od zunanjega sveta, se odraža v zelo homogeni kulturi.
Ugotavljamo, da je Ptuj zelo mirno in zato prijetno mesto za družinsko življenje in turiste. Kakšno pa je življenje mladih v najstarejšem slovenskem mestu? Pogovarjali smo se z dvema aktivnima predstavnikoma mlajše generacije, ki si želita, da bi bilo podobno angažiranih še več njunih vrstnikov.
Mestni kino Ptuj ima dolgo zgodovino in velja za najstarejše aktivno kino prizorišče v Sloveniji. Kino je eno od pobudnikov in gonilnih členov Art kino mreže, ki povezuje slovenske prikazovalce kakovostnega in umetniškega filma. Prepričani so, da lahko z izbranim izobraževalnim programom v ljubitelje kakovostnega filma vzgojijo tako otroke in mladostnike kot tudi tiste nekoliko starejše obiskovalce. Več o tem pa s Tino Maroh, zunanjo sodelavko Mestnega kina Ptuj in Centra interesnih dejavnosti Ptuj.
Ptujčani pa so tudi izjemno ponosni na svojo zgodovino, še posebej na tisti del iz časov, ko so tod vladali Rimljani. V tretjem stoletju je bil Ptuj največje mesto na slovenskem, večje kot je bil tedanji London ali Dunaj. Obiskali smo Rimski kamp Poetovio, kjer po novem prek celega leta, ne le v času Rimskih iger, obujajo spomin na antične čase.
Štajerska vina so nas popeljala do današnje prve postojanke. Najbolj markanten simbol Ptuja in prva stvar ki jo zagledamo, ko se vozimo proti Ptuju je čudovit Ptujski grad, ki kraljuje nad mestom in reko Dravo. Globoko v kletnih prostorih gradu pa so na ogled in pokušino najboljša vina, ki jih lahko ponudi Ptuj z okolico.
Čas Olimpijskih iger v Tokiu je tudi čas, ko poskušamo najti kakšno stično točko med Japonsko in Slovenijo, kakšen drobec, ki nas povezuje. In enega takih drobcev smo našli v koledarju korporacije JTB, ki je daleč največja potovalna agencija na Japonskem. Za naslovnico svojega letošnjega koledarja z letnico 2021 z naslovom »Prelepi kraji, ki jih moraš v življenju obiskati vsaj enkrat.« je poleg večinoma razvpitih globalnih turističnih točk izbrala fotografijo očarljive vasice in vinskih gričev slovenskega Jeruzalema.
V peti epizodi zanimivosti o Japonski razložimo, kdo ali kaj so kamikaze. Izraz sega v 13. stoletje, ko so Mongoli vdirali na Japonsko, povezan pa je z besedama duh in veter. Danes ga najpogosteje povezujemo s piloti iz 2. svetovne vojne. Njihova naloga je bila, da se z letalom zaletijo v sovražnikove ladje.
Z lanskim prešernovim nagrajencem za življensko delo, fotografom in odličnim poznavalcem fotografij Stojanom Kerblerjem smo se pogovarjali o njegovem domačem kraju, kjer je tudi dobil inspiracijo za mnoge projekte.
Z nekdanjim boksarjem smo se pogovarjali o tem, kako je odraščanje in življenje na Ptuju vplivalo na njegovo kariero ter zakaj tudi po končani športni poti še vedno živi na Ptuju.
Eden najbolj strastnih slovenskih navijačev naših športnikov na olimpijskih igrah ta hip je gotovo mladinski pisatelj Primož Suhodolčan, katerega številne knjige govorijo prav o športnikih in športu. Kako športni navdušenec Primož doživlja igre in kako je doživel uspeh svojega zlatega soimenjaka, o katerem je pred kratkim napisal zgodbo?
S kolesom smo se popeljali po Dravski kolesarski poti, ki poteka skozi 4 države. Ob 710 kilometrov dolgi reki Dravi so na približno 150 kilometrih speljane tudi urejene kolesarske poti ob slovenskih bregovih, od Dravograda do Središča ob Dravi. Mnogi menijo, da je Dravska kolesarska pot najlepša prav v okolici Ptuja, Miha Švalj pa je pred mikrofon povabil dobrega poznavalca te poti Petra Mesariča.
Presenetljivo malo ljudi ve, da imamo v Sloveniji nahajališča zlata in da je prod Mure in Drave zlatonosen. V njem se torej skrivajo zlate luskice, ki jih podobno kot v znanih dokumentarnih oddajah z Aljaske, izpirajo iz rečnega proda. Še več - svojčas je na bregovih reke Drave vladala prava zlata mrzlica, ko so letno izprali tudi do 12 kilogramov zlata. Ob zlatonosni reki Dravi smo se pogovarjali z izdelovalcem nakita Srečkom Molkom in hidroinženirjem dr. Sašem Šantlom.
V četrti epizodi zanimivosti o Japonski razložimo, kdo ali kaj so bili samuraji. Pripadniki elitnega vojaškega razreda, ki so bili izurjeni v različnih veščinah. Obenem pa so morali biti zelo izobraženi. Njihova naloga je bila, da služijo gospodarju in ga ščitijo. Znani pa so bili predvsem po zelo strogem etičnem kodeksu.
V sklopu projekta Tokio doma smo obiskali Planinski dom na Kalu, priljubljeno izletniško točko nad Hrastnikom.
V tretji epizodi zanimivosti o Japonski posegamo v zgodovino. Razložimo, kdo so gejše, ki jih še danes srečujemo v deželi vzhajajočega sonca.
Hrastnik ni samo namizni tenis, Hrastnik ni samo slalom na divjih vodah. Hrastnik je še mnogo več, je tudi alpinizem in športno plezanje.
Ko se človek iz Ljubljane z avtom odpravi proti Hrastniku, bo zaman iskal odcep na avtocesti. Čeprav gre za enega od mest Zasavske trojke, odcepa za Hrastnik ni. Pogled skozi okno vlaka Hrastniku dela krivico in da se za industrijsko sivino skriva ogromno zelenja in prijaznih ljudi. In da nam je v reportaži zmanjkalo časa za številne druge zanimivosti: denimo festival zasavske kulinarike Funšterc, jamatlon, zgodovina rudarskih marionet in pohodniške destinacije.
Mlada Zagorjana Aljaž in Janez o življenju v Zagorju, mladih in priložnostih, ki jih nudi njun rodni kraj, pa tudi o rivalstvu med prebivalci zasavske trojice.
Neveljaven email naslov