Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
“Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
V Ljubljani poteka 4. nacionalna seja Evropskega mladinskega parlamenta. Na dogodku, ki je simulacija dela Evropskega parlamenta, sodeluje več kot 170 mladih iz 27 držav
Tudi po šestih pestrih in napornih dnevih vneme mladim parlamentarcem ni manjkalo. “Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
“Sem Jordan, star sem 18 let in prihajam iz mesta Cork na Irskem. Res pomembne teme, s katerimi se sooča EU in o katerih smo tudi razpravljali na tej seji so denimo: financiranje terorizma, kibernetski napadi – teh bo v prihodnosti veliko pa denimo kmetijsko in kako lahko pametne naprave pomagajo v kmetijstvu.”
Mladih z vseh koncev Evrope, ne le iz EU, so torej v teh dneh v Sloveniji iskali odgovore na izzive, ki tarejo staro celino, pilili svoje komunikacijske veščine in vsaj neformalno razmišljali tudi o tem, kako nad aktivnim državljanstvom in delom za skupno evropsko prihodnost navdušiti vrstnike. Takole resno Mihael Ernst, ki je iz Avstrije in na sejah Evropskega mladinskega parlamenta deluje že več kot 4 leta.
“Vedno najprej rečem: če greš zdajle v Nemčijo, imaš še naprej lahko prižgano navigacijo na telefonu, ker ti ni treba več paziti na porabo podatkov na telefonu. To je za mlade res pomembo oz. ima vpliv nanje. In ko imajo neko oprijemljivo točko, lahko nadaljujemo pogovor o večjih temah. Na primer: je v 21. stoletju smiselno, da iščemo rešitve za posamezne države ali bi bilo bolje, če bi našli rešitev za celotno EU, sploh denimo v primeru podnebnih sprememb.”
Na seji Mladinskega evropskega parlamenta v Ljubljani so mladi razpravljali ob 14ih temah, na koncu bodo sprejeli tudi resolucijo. Seji je predsedovala Valerija iz Ukrajine:
“Prav zdaj v dvorani za nama razpravljajo o financiranju terorizma. To je zelo pomembna tema, ki mislim, da ji EU ne posveča dovolj pozornosti. Zato menim, da bi morale tudi institucije razmisliti o tem, kaj lahko naredijo, da preprečijo financiranje terorizma s tem, da pretrgajo finančne tokove.”
Evropski mladinski parlament je sicer nevladna organizacija, ki ima sedež v Nemčiji, nacionalne izpostave pa delujejo v 37 državah. Pet let tudi v Sloveniji. Jaša Levstik je dejaven v slovenski izpostavi Evropskega mladinskega parlamenta in poudarja, da je pri vseh dogodkih, ki jih organizira Evropski mladinski parlament zelo pomembno to, da jih organizirajo mladi za mlade.
“Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
V Ljubljani poteka 4. nacionalna seja Evropskega mladinskega parlamenta. Na dogodku, ki je simulacija dela Evropskega parlamenta, sodeluje več kot 170 mladih iz 27 držav
Tudi po šestih pestrih in napornih dnevih vneme mladim parlamentarcem ni manjkalo. “Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
“Sem Jordan, star sem 18 let in prihajam iz mesta Cork na Irskem. Res pomembne teme, s katerimi se sooča EU in o katerih smo tudi razpravljali na tej seji so denimo: financiranje terorizma, kibernetski napadi – teh bo v prihodnosti veliko pa denimo kmetijsko in kako lahko pametne naprave pomagajo v kmetijstvu.”
Mladih z vseh koncev Evrope, ne le iz EU, so torej v teh dneh v Sloveniji iskali odgovore na izzive, ki tarejo staro celino, pilili svoje komunikacijske veščine in vsaj neformalno razmišljali tudi o tem, kako nad aktivnim državljanstvom in delom za skupno evropsko prihodnost navdušiti vrstnike. Takole resno Mihael Ernst, ki je iz Avstrije in na sejah Evropskega mladinskega parlamenta deluje že več kot 4 leta.
“Vedno najprej rečem: če greš zdajle v Nemčijo, imaš še naprej lahko prižgano navigacijo na telefonu, ker ti ni treba več paziti na porabo podatkov na telefonu. To je za mlade res pomembo oz. ima vpliv nanje. In ko imajo neko oprijemljivo točko, lahko nadaljujemo pogovor o večjih temah. Na primer: je v 21. stoletju smiselno, da iščemo rešitve za posamezne države ali bi bilo bolje, če bi našli rešitev za celotno EU, sploh denimo v primeru podnebnih sprememb.”
Na seji Mladinskega evropskega parlamenta v Ljubljani so mladi razpravljali ob 14ih temah, na koncu bodo sprejeli tudi resolucijo. Seji je predsedovala Valerija iz Ukrajine:
“Prav zdaj v dvorani za nama razpravljajo o financiranju terorizma. To je zelo pomembna tema, ki mislim, da ji EU ne posveča dovolj pozornosti. Zato menim, da bi morale tudi institucije razmisliti o tem, kaj lahko naredijo, da preprečijo financiranje terorizma s tem, da pretrgajo finančne tokove.”
Evropski mladinski parlament je sicer nevladna organizacija, ki ima sedež v Nemčiji, nacionalne izpostave pa delujejo v 37 državah. Pet let tudi v Sloveniji. Jaša Levstik je dejaven v slovenski izpostavi Evropskega mladinskega parlamenta in poudarja, da je pri vseh dogodkih, ki jih organizira Evropski mladinski parlament zelo pomembno to, da jih organizirajo mladi za mlade.
V sedmi epizodi se znova lotevamo japonske kulture in športa. Znova nam pomaga japonologinja Katarina Petaci, ki z nami deli svoje izkušnje s potovanj po deželi vzhajajočega sonca. Pravi, da so Japonci strastni bralci umetniško dovršenih stripov manga ter ljubitelji animiranih filmov. Najbolj popularen šport pa je baseball!
Podali smo se na ljubljanske ulice in iskali poti, kjer naša prestolnica njenim prebivalcem predstavlja raj pohodništva.
V šesti epizodi zanimivosti o Japonski se lotevamo tamkajšnjega načina življenja, pri čemer nam pomaga japonologinja Katarina Petaci. Kot pravi, so Japonci izredno vljudni in tihi, čeprav jih različne melodije in zvoki spremljajo ves dan. To, da so bili 200 let zaprti od zunanjega sveta, se odraža v zelo homogeni kulturi.
Ugotavljamo, da je Ptuj zelo mirno in zato prijetno mesto za družinsko življenje in turiste. Kakšno pa je življenje mladih v najstarejšem slovenskem mestu? Pogovarjali smo se z dvema aktivnima predstavnikoma mlajše generacije, ki si želita, da bi bilo podobno angažiranih še več njunih vrstnikov.
Mestni kino Ptuj ima dolgo zgodovino in velja za najstarejše aktivno kino prizorišče v Sloveniji. Kino je eno od pobudnikov in gonilnih členov Art kino mreže, ki povezuje slovenske prikazovalce kakovostnega in umetniškega filma. Prepričani so, da lahko z izbranim izobraževalnim programom v ljubitelje kakovostnega filma vzgojijo tako otroke in mladostnike kot tudi tiste nekoliko starejše obiskovalce. Več o tem pa s Tino Maroh, zunanjo sodelavko Mestnega kina Ptuj in Centra interesnih dejavnosti Ptuj.
Ptujčani pa so tudi izjemno ponosni na svojo zgodovino, še posebej na tisti del iz časov, ko so tod vladali Rimljani. V tretjem stoletju je bil Ptuj največje mesto na slovenskem, večje kot je bil tedanji London ali Dunaj. Obiskali smo Rimski kamp Poetovio, kjer po novem prek celega leta, ne le v času Rimskih iger, obujajo spomin na antične čase.
Štajerska vina so nas popeljala do današnje prve postojanke. Najbolj markanten simbol Ptuja in prva stvar ki jo zagledamo, ko se vozimo proti Ptuju je čudovit Ptujski grad, ki kraljuje nad mestom in reko Dravo. Globoko v kletnih prostorih gradu pa so na ogled in pokušino najboljša vina, ki jih lahko ponudi Ptuj z okolico.
Čas Olimpijskih iger v Tokiu je tudi čas, ko poskušamo najti kakšno stično točko med Japonsko in Slovenijo, kakšen drobec, ki nas povezuje. In enega takih drobcev smo našli v koledarju korporacije JTB, ki je daleč največja potovalna agencija na Japonskem. Za naslovnico svojega letošnjega koledarja z letnico 2021 z naslovom »Prelepi kraji, ki jih moraš v življenju obiskati vsaj enkrat.« je poleg večinoma razvpitih globalnih turističnih točk izbrala fotografijo očarljive vasice in vinskih gričev slovenskega Jeruzalema.
V peti epizodi zanimivosti o Japonski razložimo, kdo ali kaj so kamikaze. Izraz sega v 13. stoletje, ko so Mongoli vdirali na Japonsko, povezan pa je z besedama duh in veter. Danes ga najpogosteje povezujemo s piloti iz 2. svetovne vojne. Njihova naloga je bila, da se z letalom zaletijo v sovražnikove ladje.
Z lanskim prešernovim nagrajencem za življensko delo, fotografom in odličnim poznavalcem fotografij Stojanom Kerblerjem smo se pogovarjali o njegovem domačem kraju, kjer je tudi dobil inspiracijo za mnoge projekte.
Z nekdanjim boksarjem smo se pogovarjali o tem, kako je odraščanje in življenje na Ptuju vplivalo na njegovo kariero ter zakaj tudi po končani športni poti še vedno živi na Ptuju.
Eden najbolj strastnih slovenskih navijačev naših športnikov na olimpijskih igrah ta hip je gotovo mladinski pisatelj Primož Suhodolčan, katerega številne knjige govorijo prav o športnikih in športu. Kako športni navdušenec Primož doživlja igre in kako je doživel uspeh svojega zlatega soimenjaka, o katerem je pred kratkim napisal zgodbo?
S kolesom smo se popeljali po Dravski kolesarski poti, ki poteka skozi 4 države. Ob 710 kilometrov dolgi reki Dravi so na približno 150 kilometrih speljane tudi urejene kolesarske poti ob slovenskih bregovih, od Dravograda do Središča ob Dravi. Mnogi menijo, da je Dravska kolesarska pot najlepša prav v okolici Ptuja, Miha Švalj pa je pred mikrofon povabil dobrega poznavalca te poti Petra Mesariča.
Presenetljivo malo ljudi ve, da imamo v Sloveniji nahajališča zlata in da je prod Mure in Drave zlatonosen. V njem se torej skrivajo zlate luskice, ki jih podobno kot v znanih dokumentarnih oddajah z Aljaske, izpirajo iz rečnega proda. Še več - svojčas je na bregovih reke Drave vladala prava zlata mrzlica, ko so letno izprali tudi do 12 kilogramov zlata. Ob zlatonosni reki Dravi smo se pogovarjali z izdelovalcem nakita Srečkom Molkom in hidroinženirjem dr. Sašem Šantlom.
V četrti epizodi zanimivosti o Japonski razložimo, kdo ali kaj so bili samuraji. Pripadniki elitnega vojaškega razreda, ki so bili izurjeni v različnih veščinah. Obenem pa so morali biti zelo izobraženi. Njihova naloga je bila, da služijo gospodarju in ga ščitijo. Znani pa so bili predvsem po zelo strogem etičnem kodeksu.
V sklopu projekta Tokio doma smo obiskali Planinski dom na Kalu, priljubljeno izletniško točko nad Hrastnikom.
V tretji epizodi zanimivosti o Japonski posegamo v zgodovino. Razložimo, kdo so gejše, ki jih še danes srečujemo v deželi vzhajajočega sonca.
Hrastnik ni samo namizni tenis, Hrastnik ni samo slalom na divjih vodah. Hrastnik je še mnogo več, je tudi alpinizem in športno plezanje.
Ko se človek iz Ljubljane z avtom odpravi proti Hrastniku, bo zaman iskal odcep na avtocesti. Čeprav gre za enega od mest Zasavske trojke, odcepa za Hrastnik ni. Pogled skozi okno vlaka Hrastniku dela krivico in da se za industrijsko sivino skriva ogromno zelenja in prijaznih ljudi. In da nam je v reportaži zmanjkalo časa za številne druge zanimivosti: denimo festival zasavske kulinarike Funšterc, jamatlon, zgodovina rudarskih marionet in pohodniške destinacije.
Mlada Zagorjana Aljaž in Janez o življenju v Zagorju, mladih in priložnostih, ki jih nudi njun rodni kraj, pa tudi o rivalstvu med prebivalci zasavske trojice.
Neveljaven email naslov