Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
“Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
V Ljubljani poteka 4. nacionalna seja Evropskega mladinskega parlamenta. Na dogodku, ki je simulacija dela Evropskega parlamenta, sodeluje več kot 170 mladih iz 27 držav
Tudi po šestih pestrih in napornih dnevih vneme mladim parlamentarcem ni manjkalo. “Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
“Sem Jordan, star sem 18 let in prihajam iz mesta Cork na Irskem. Res pomembne teme, s katerimi se sooča EU in o katerih smo tudi razpravljali na tej seji so denimo: financiranje terorizma, kibernetski napadi – teh bo v prihodnosti veliko pa denimo kmetijsko in kako lahko pametne naprave pomagajo v kmetijstvu.”
Mladih z vseh koncev Evrope, ne le iz EU, so torej v teh dneh v Sloveniji iskali odgovore na izzive, ki tarejo staro celino, pilili svoje komunikacijske veščine in vsaj neformalno razmišljali tudi o tem, kako nad aktivnim državljanstvom in delom za skupno evropsko prihodnost navdušiti vrstnike. Takole resno Mihael Ernst, ki je iz Avstrije in na sejah Evropskega mladinskega parlamenta deluje že več kot 4 leta.
“Vedno najprej rečem: če greš zdajle v Nemčijo, imaš še naprej lahko prižgano navigacijo na telefonu, ker ti ni treba več paziti na porabo podatkov na telefonu. To je za mlade res pomembo oz. ima vpliv nanje. In ko imajo neko oprijemljivo točko, lahko nadaljujemo pogovor o večjih temah. Na primer: je v 21. stoletju smiselno, da iščemo rešitve za posamezne države ali bi bilo bolje, če bi našli rešitev za celotno EU, sploh denimo v primeru podnebnih sprememb.”
Na seji Mladinskega evropskega parlamenta v Ljubljani so mladi razpravljali ob 14ih temah, na koncu bodo sprejeli tudi resolucijo. Seji je predsedovala Valerija iz Ukrajine:
“Prav zdaj v dvorani za nama razpravljajo o financiranju terorizma. To je zelo pomembna tema, ki mislim, da ji EU ne posveča dovolj pozornosti. Zato menim, da bi morale tudi institucije razmisliti o tem, kaj lahko naredijo, da preprečijo financiranje terorizma s tem, da pretrgajo finančne tokove.”
Evropski mladinski parlament je sicer nevladna organizacija, ki ima sedež v Nemčiji, nacionalne izpostave pa delujejo v 37 državah. Pet let tudi v Sloveniji. Jaša Levstik je dejaven v slovenski izpostavi Evropskega mladinskega parlamenta in poudarja, da je pri vseh dogodkih, ki jih organizira Evropski mladinski parlament zelo pomembno to, da jih organizirajo mladi za mlade.
“Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
V Ljubljani poteka 4. nacionalna seja Evropskega mladinskega parlamenta. Na dogodku, ki je simulacija dela Evropskega parlamenta, sodeluje več kot 170 mladih iz 27 držav
Tudi po šestih pestrih in napornih dnevih vneme mladim parlamentarcem ni manjkalo. “Sprejemanje preteklosti, soustvarjanje prihodnosti” je krovna tema, pisana druščina iz 27 držav je razpravljala o 14ih izzivih. Od urbanizacije do čebel, od kibernetske varnosti do zmanjševanja porabe alkohola med mladimi, od nelegalne trgovine s človeškimi organi do izkoreninjenja revščine. Čeprav njihove rešitve niso zavezujoče in jih lahko evropski poslanci upoštevajo ali ne, je med udeleženci seje veliko optimizma; ne le glede soočanja s trenutnimi težavami, temveč tudi glede bolj dolgoročne prihodnosti EU.
“Sem Jordan, star sem 18 let in prihajam iz mesta Cork na Irskem. Res pomembne teme, s katerimi se sooča EU in o katerih smo tudi razpravljali na tej seji so denimo: financiranje terorizma, kibernetski napadi – teh bo v prihodnosti veliko pa denimo kmetijsko in kako lahko pametne naprave pomagajo v kmetijstvu.”
Mladih z vseh koncev Evrope, ne le iz EU, so torej v teh dneh v Sloveniji iskali odgovore na izzive, ki tarejo staro celino, pilili svoje komunikacijske veščine in vsaj neformalno razmišljali tudi o tem, kako nad aktivnim državljanstvom in delom za skupno evropsko prihodnost navdušiti vrstnike. Takole resno Mihael Ernst, ki je iz Avstrije in na sejah Evropskega mladinskega parlamenta deluje že več kot 4 leta.
“Vedno najprej rečem: če greš zdajle v Nemčijo, imaš še naprej lahko prižgano navigacijo na telefonu, ker ti ni treba več paziti na porabo podatkov na telefonu. To je za mlade res pomembo oz. ima vpliv nanje. In ko imajo neko oprijemljivo točko, lahko nadaljujemo pogovor o večjih temah. Na primer: je v 21. stoletju smiselno, da iščemo rešitve za posamezne države ali bi bilo bolje, če bi našli rešitev za celotno EU, sploh denimo v primeru podnebnih sprememb.”
Na seji Mladinskega evropskega parlamenta v Ljubljani so mladi razpravljali ob 14ih temah, na koncu bodo sprejeli tudi resolucijo. Seji je predsedovala Valerija iz Ukrajine:
“Prav zdaj v dvorani za nama razpravljajo o financiranju terorizma. To je zelo pomembna tema, ki mislim, da ji EU ne posveča dovolj pozornosti. Zato menim, da bi morale tudi institucije razmisliti o tem, kaj lahko naredijo, da preprečijo financiranje terorizma s tem, da pretrgajo finančne tokove.”
Evropski mladinski parlament je sicer nevladna organizacija, ki ima sedež v Nemčiji, nacionalne izpostave pa delujejo v 37 državah. Pet let tudi v Sloveniji. Jaša Levstik je dejaven v slovenski izpostavi Evropskega mladinskega parlamenta in poudarja, da je pri vseh dogodkih, ki jih organizira Evropski mladinski parlament zelo pomembno to, da jih organizirajo mladi za mlade.
Pia Pavletić in Jerneja Lednik sta dijakinji, ki vsak dan po pouku (na daljavo) priskočita na pomoč zdravstvenemu osebju v Domu sv. Jožefa v Celju, kjer skrbita za oskrbovance, ki so okuženi s koronavirusom.
Kuhar Jure Lončar iz vrtca Mladi rod je Mitji Pečku in Uršuli Zaletelj zaupal recept za jogurtovo strjenko, ki je v vrtcu pravi hit.
Preverite svoje poznavanje filmov! Pripravili smo najbolj znane citate in dialoge. V slovenščini. Kako dobro poznate tiste, ki jih vsi poznamo?
Preverite svoje poznavanje filmov! Pripravili smo najbolj znane citate in dialoge. V slovenščini. Kako dobro poznate tiste, ki jih vsi poznamo?
Med tem ko učilnice in igralnice bolj kot ne samevajo, lonci v šolskih in vrtčevskih kuhinjah še vedno ropotajo, saj kuharji ne počivajo.
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je ta citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Tadej Košmrlj in Anja Hlača sta svoji sogovornici našla kar doma. Mama Irena in mama Brigita imata presečno karierno točko, šolo. In obema se je zaradi korone življenje seveda precej spremenilo. "Naredla sem si ekipo vnukov, s katero sem testirala pouk na daljavo. Kako videti prisotne, kako razširiti ekran. Od te ekipe vnukov sem se veliko naučila, ker sem se upala pritisnit tudi na kakšen gumb, ki ga sicer ne bi pritisnila." - Brigita Košmrlj, učiteljica Po približno 40-ih letih dela v šoli jima je šolanje na daljavo prineslo precej izzivov. Tadejeva mama Brigita uči razredni pouk, že 40 in let in to je njeno zadnje leto. Anjina mama je skoraj 42 let delala v osnovni šoli, zadnjih 24 let kot ravnateljica in je morala marca v hipu preklopiti na šolanje in vodenje na daljavo. Poleti pa še večja sprememba: dolge počitnice, ki se jim reče upokojitev. "O pouku na daljavo so največ povedali otroci, ko so se vrnili nazaj v šolo. Eden mi je rekel: Samo, da smo spet nazaj, mamica je bila tako tečna, oči sploh ni bil več oči!" - Irena Hlača, učiteljica
Kolenkovi že tretjo generacijo, od leta 1938 predelujejo žitarice. Nekoč na reki Muri, danes v manjšem suhem mlinu v Gornji Bistrici v Prekmurju.
Barbara Krajnc zase pravi, da je "kot oseba izjemno radovedna, skuša vsak dan narediti dobro delo in ima rada svoj krog prijateljev." Profesionalno se sicer ukvarja s strateškim komuniciranjem, a veliko pomaga tudi raznim organizacijam, institucijam, nevladnim organizacijam in podobno. Tako se je letos prostovoljno lotila številnih projektov in kot pravi, ne bo nas rešilo ležanje na kavču in da zgledi vlečejo.
Neveljaven email naslov