Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
V kakšno zadrego je pomanjkanje drobiža spravilo Avstro-Ogrsko
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
“Po vseh gostilnah in trgovinah so iskali ti tepci drobiž. In doma so nakopičili ta drobiž ter mislili, da so si s tem bogve kakšen dobiček napravili. Pomislili pa niso ti ljudje s praznimi glavami, da so s tem napravili celokupnemu gospodarstvu in gospodarskemu prometu velikansko škodo. Kajti vsled takih tepcev je v prometu sploh zmanjkalo drobiža. Sicer je pa tako neopravičeno zbiranje drobiža tudi protipostavno in kaznivo. Tisti torej, ki kopičijo doma drobiž, spadajo pravzaprav v luknjo!”
… je bilo objavljeno v Štajercu, Dolenjske novice pa so pisale:
“Že nekaj časa opažamo v Novem mestu in okolici veliko pomanjkanje drobiža. Na železnici že kar voznega listka ne moreš večinoma več dobiti in moral bi večkrat malodane samo zaradi pomanjkanja drobiža morda še kako nujno vožnjo opustiti. Torej v prometu se tako škodljivo občuti pomanjkanje drobiža, nerazsodni ljudje pa ga spravljajo na kupe in sede na njem, kakor pravljični zmaji pri zakletih devicah. Bodite vendar pametni in dajte drobiž v promet in ne ovirajte po vaši nerazsodnosti prostega prometa!”
Vitomir Čop je med raziskovanjem zgodbe z drobižem oziroma pomanjkanjem tega med prvo svetovno vojno naletel tudi na zapise, ki so pričali, da je drobiža primanjkovalo tudi v drugih avstro-ogrskih deželah. Nek lastnik vojaške kantine v Sarajevu je skrival kar 15 kilogramov drobnega denarja. Tam so uvedli tudi stroge kazni, vsem skrivalcem drobiža so pobrali 50 odstotkov najdenega.
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
V kakšno zadrego je pomanjkanje drobiža spravilo Avstro-Ogrsko
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
“Po vseh gostilnah in trgovinah so iskali ti tepci drobiž. In doma so nakopičili ta drobiž ter mislili, da so si s tem bogve kakšen dobiček napravili. Pomislili pa niso ti ljudje s praznimi glavami, da so s tem napravili celokupnemu gospodarstvu in gospodarskemu prometu velikansko škodo. Kajti vsled takih tepcev je v prometu sploh zmanjkalo drobiža. Sicer je pa tako neopravičeno zbiranje drobiža tudi protipostavno in kaznivo. Tisti torej, ki kopičijo doma drobiž, spadajo pravzaprav v luknjo!”
… je bilo objavljeno v Štajercu, Dolenjske novice pa so pisale:
“Že nekaj časa opažamo v Novem mestu in okolici veliko pomanjkanje drobiža. Na železnici že kar voznega listka ne moreš večinoma več dobiti in moral bi večkrat malodane samo zaradi pomanjkanja drobiža morda še kako nujno vožnjo opustiti. Torej v prometu se tako škodljivo občuti pomanjkanje drobiža, nerazsodni ljudje pa ga spravljajo na kupe in sede na njem, kakor pravljični zmaji pri zakletih devicah. Bodite vendar pametni in dajte drobiž v promet in ne ovirajte po vaši nerazsodnosti prostega prometa!”
Vitomir Čop je med raziskovanjem zgodbe z drobižem oziroma pomanjkanjem tega med prvo svetovno vojno naletel tudi na zapise, ki so pričali, da je drobiža primanjkovalo tudi v drugih avstro-ogrskih deželah. Nek lastnik vojaške kantine v Sarajevu je skrival kar 15 kilogramov drobnega denarja. Tam so uvedli tudi stroge kazni, vsem skrivalcem drobiža so pobrali 50 odstotkov najdenega.
Slovenski raziskovalci so skupaj s kolegi iz tujine na sledi učinkovitemu škropivu! Odkritje v industrijski praksi odpira možnost za razvoj fitofarmacevtskih pripravkov in s tem bolj ciljano zaščito pred nekaterimi rastlinskimi boleznimi. V raziskavi so ugotovili, kako poteka prvi korak poškodb rastlinskih celic, ki jih povzročajo toksični proteini NLP. Pri delu so uporabili lastno znanje o lipidih in proteinih. Raziskavo je objavila prestižna znanstvena revija Science! Pojasnjujeta dr. Vesna Hodnik in dr. Gregor Anderluh.
Predstavljamo skladbo Veter iz Grčije. Skladbo, ki jo je iz vreče potegnil Mariborčan Nino. Nino Vreča.
Kupili smo nov televizor, pridemo domov, se udobno namestimo na kavč in si želimo pogledati našo najljubšo serijo, televizor pa se ne prižge. Praviloma bi vsakdo ob tem takoj pomislil na uveljavljanje garancije, pri tem pa pozabil, da ima pravico do uveljavitve stvarne napake, pravi Matjaž Jakin, svetovalec pri ZPS-ju. To pravico imamo pri nakupu katerega koli izdelka, ki ne deluje, če nima lastnosti, ki bi jih moral imeti, ali kako drugače ni skladen s pogodbo. Pa četudi gre v tem primeru samo za jogurt, ki ni bil pravilno zaprt.
V okviru razpisa Imamo novo glasbo predstavljamo Uršulo Ramoveš in fante z Jazbecove grape ter njihov komad Dobri kamni.
Andrej je prosil sledilce na omrežju Twitter, da zapišejo svojo najljubšo pesem in album iztekajočega se leta. Nabor je bil raznolik in na trenutke čudovit. Pod črto, 99 odstotkov zapisanega Val 202 ponuja v svojih glasbenih opremah, tako, da se zdi, da smo oboji na pravi poti.
Za njegov “projekt” ga je država nagradila s 40 urami družbenokoristnega dela. Dokazal je, kako preprosto je v Sloveniji in Evropi ponarediti klasičen podpis in v diplomi na fakulteti za elektrotehniko iskal praktične rešitve za boljšo zaščito naših dokumentov. Pred časom je stažiral v varnostni službi evropskega parlamenta, kmalu se po ideje in izzive spet odpravlja na Japonsko, v domači gorenjski vasi vodi gasilsko društvo in tudi tam skuša uvesti nove pristope in tehnologije. Florjan Praprotnik je s svojo nenavadno zgodbo zmagal na drugem Znanstvenem slamu, ki ga organizira Znanost na cesti.
Celoten pogovor oddaje Kje pa vas čevelj žuli? - Po azbestu “sosežiganje” nevarnih odpadkov
Cel pogovor s članom uprave Salonita Tomažem Vukom. Tudi o rezultatih monitoringov in tudi o upoštevanju previdnostnega načela in o tem, ali se v Anhovem lahko ponovi Vrhnika.
Rod Stewart je znan po unikatnem hripavem tenorju, v glasbi pa vešče krmari medi čutnimi pop baladami in poskočnim rock’n’roll. Velja za enega najimenitnejših rock vokalistov našega časa. V karieri je presegel število 100 milijonov prodanih albumov, glasbeni svet mu bo tako vedno hvaležen za številne uspešnice, kot so Maggie May, You Wear It Well, Sailing, Tonight’s the Night (Gonna Be Alright), I Don’t Want to Talk About It, Hot Legs, Da Ya Think I’m Sexy.
V naslovu prispevka je samo nekaj pozdravov s katerimi se pri nas izkazuje lepa navada in del osnovne kulture vsakega človeka – pozdravljanje torej. In ker je 21. november svetovni dan pozdrava, je Aleš Smrekar zavil na ljubljansko filozofsko fakulteto in našel sogovornika, ki bi nam o pozdravih znal povedati marsikaj zanimivega.
Sir Rod Stewart gotovo sodi med najpomembnejša imena šovbiznisa zadnjih desetletij. 2. februarja 2018 prihaja v Zagreb v dvorano Arena. Velja za enega najbolje prodajanih glasbenikov vseh časov, saj je prodal preko 100 milijonov izvodov albumov. Kar dvakrat so ga uvrstili v Rock and Roll Hall of Fame, v zbirki pa ima tudi eno nagrado grammy. Leta 2016 je za svoje zasluge v glasbi in humanitarnem delu prejel viteški naslov.
Bob Cromwell je informacijski tehnik, ukvarja se s programiranjem in varnostjo na spletu, občasno pa tudi potuje. In se na potovanjih pogosto srečuje tudi s stranišči. Tako je na internetu objavil nekaj fotografij straniščnih školjk. Klikov je bilo veliko, ker obskurne, skorajda tabu reči na spletu pač izzovejo veliko zanimanja.
Devet let pozneje, devet novih songov. Iztok Mlakar se je po predolgem premoru vrnil z novim albumom, ljubezenskim svetim pismom, naslovljenim Porka Eva. Pravi, da je pri izvirnem grehu Eva zanj junakinja, saj naredi usodni korak. “Življenje je vredno, dokler ga raziskuješ.”
Neveljaven email naslov