Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
V kakšno zadrego je pomanjkanje drobiža spravilo Avstro-Ogrsko
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
“Po vseh gostilnah in trgovinah so iskali ti tepci drobiž. In doma so nakopičili ta drobiž ter mislili, da so si s tem bogve kakšen dobiček napravili. Pomislili pa niso ti ljudje s praznimi glavami, da so s tem napravili celokupnemu gospodarstvu in gospodarskemu prometu velikansko škodo. Kajti vsled takih tepcev je v prometu sploh zmanjkalo drobiža. Sicer je pa tako neopravičeno zbiranje drobiža tudi protipostavno in kaznivo. Tisti torej, ki kopičijo doma drobiž, spadajo pravzaprav v luknjo!”
… je bilo objavljeno v Štajercu, Dolenjske novice pa so pisale:
“Že nekaj časa opažamo v Novem mestu in okolici veliko pomanjkanje drobiža. Na železnici že kar voznega listka ne moreš večinoma več dobiti in moral bi večkrat malodane samo zaradi pomanjkanja drobiža morda še kako nujno vožnjo opustiti. Torej v prometu se tako škodljivo občuti pomanjkanje drobiža, nerazsodni ljudje pa ga spravljajo na kupe in sede na njem, kakor pravljični zmaji pri zakletih devicah. Bodite vendar pametni in dajte drobiž v promet in ne ovirajte po vaši nerazsodnosti prostega prometa!”
Vitomir Čop je med raziskovanjem zgodbe z drobižem oziroma pomanjkanjem tega med prvo svetovno vojno naletel tudi na zapise, ki so pričali, da je drobiža primanjkovalo tudi v drugih avstro-ogrskih deželah. Nek lastnik vojaške kantine v Sarajevu je skrival kar 15 kilogramov drobnega denarja. Tam so uvedli tudi stroge kazni, vsem skrivalcem drobiža so pobrali 50 odstotkov najdenega.
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
V kakšno zadrego je pomanjkanje drobiža spravilo Avstro-Ogrsko
Drobiž je taka, po svoje banalna stvar. Dokler ga imamo se ga ne zavedamo, ko nam ga zmanjka, nam gre pa vse narobe, pravi Vitomir Čop, tajnik Numizmatičnega društva Slovenije, ki so ga kovanci začeli zanimati na začetku osnovne šole. Ko je pisal knjigo o slovenskih kovancih in bankovcih v 20. stoletju, je naletel na zanimive članke o drobižu in tem, kako je tega med prvo svetovno vojno pravzaprav zmanjkalo.
“Po vseh gostilnah in trgovinah so iskali ti tepci drobiž. In doma so nakopičili ta drobiž ter mislili, da so si s tem bogve kakšen dobiček napravili. Pomislili pa niso ti ljudje s praznimi glavami, da so s tem napravili celokupnemu gospodarstvu in gospodarskemu prometu velikansko škodo. Kajti vsled takih tepcev je v prometu sploh zmanjkalo drobiža. Sicer je pa tako neopravičeno zbiranje drobiža tudi protipostavno in kaznivo. Tisti torej, ki kopičijo doma drobiž, spadajo pravzaprav v luknjo!”
… je bilo objavljeno v Štajercu, Dolenjske novice pa so pisale:
“Že nekaj časa opažamo v Novem mestu in okolici veliko pomanjkanje drobiža. Na železnici že kar voznega listka ne moreš večinoma več dobiti in moral bi večkrat malodane samo zaradi pomanjkanja drobiža morda še kako nujno vožnjo opustiti. Torej v prometu se tako škodljivo občuti pomanjkanje drobiža, nerazsodni ljudje pa ga spravljajo na kupe in sede na njem, kakor pravljični zmaji pri zakletih devicah. Bodite vendar pametni in dajte drobiž v promet in ne ovirajte po vaši nerazsodnosti prostega prometa!”
Vitomir Čop je med raziskovanjem zgodbe z drobižem oziroma pomanjkanjem tega med prvo svetovno vojno naletel tudi na zapise, ki so pričali, da je drobiža primanjkovalo tudi v drugih avstro-ogrskih deželah. Nek lastnik vojaške kantine v Sarajevu je skrival kar 15 kilogramov drobnega denarja. Tam so uvedli tudi stroge kazni, vsem skrivalcem drobiža so pobrali 50 odstotkov najdenega.
Mihi se je v torkovem jutru pogovarjal z vsemi, ki imajo izkušnje z zavarovanjem parkirišča z gajbico. Ta je lahko še posebej priročna, če ste s svojega parkirnega mesta pravkar očistili sneg.
Katera je tista naj stvar, ki se nam je zgodila v letu 2014, in kdo je zanjo kriv? #nebuloze
Mihi je s poslušalci debatiral o najbolj vročem artiklu teh praznikov, predsednikovem koledarju.
Trenutno so Raggalution edini aktivni predstavniki rasta ritmov na domačih tleh. Četudi brez konkurence pa zasedba z ljubeznijo do reggae glasbe vse od začetkov leta 2011 ustvarja kvalitetno avtorsko glasbo.
Kolikokrat letno perete avto? Ali velja pregovor, čisti avto, čista duša? In kakšne so povezave med čistim avtomobilom in urejenostjo stanovanja? Z Mihijem v povsem normalnem torkovem jutru.
Lani so praznovali 20 let, v katerih so se od začetnih punk pop akordov preko vseh mogočih stilov od metala, rapa, hip-hopa, jazza prekalili v danes virtuozno kitarsko rock zasedbo.
Mihi je zjutraj spraševal, zakaj ljudje ne uporabljajo smernike med vožnjo? Gre tudi vam to na živce? Je to ena izmed tipičnih slovenskih lastnosti - zakaj bi uporabljal smernike, saj te uporabljajo samo kurjaste babe in pusiji?
Mihi se je z gosti zjutraj pogovarjal o popustništvu, slovenskem nacionalnem športu. Nakupovalno-zabavnem festivalu se je namreč zdaj pridružil še "črni petek", noč popustov.
Mihi je s poslušalci debatiral o najbolj sočni podalpski zgodbi letošnjega novembra - pravljici o ravnatelju, učiteljici matematike in ustnemu izpitu.
V prvem delu Igor Vidmar ob pregledu aktualnih izdaj domačih izvajalcev opozarja še na domača klubska in koncertna dogajanja.V drugi tretjini Drugega vala smo preleteli čez novo ploščo skupine Melvins. Seznanili smo se še z novim imenom newyorškega podzemlja, s skupino PC Worship. V tretjem delu predstavljamo album Lament berlinskih prvakov poetičnega hrupa, Einstürzende Neubauten, sledi še kruner Scott Walker, ki se je za album Soused spečal z drone metalci Sunn O))).
Blu.sine je 5-članski kvintet iz Ljubljane, ki z združevanjem vplivov avantgardne umetnosti, všečne pop kulture in lastnih idej tke kolaž preteklosti in sedanjosti v avtorski glasbi ter suvereno zapolnjuje vrzel na področju trip hopa pri nas.
Kaj ljudi iz pokoja vleče na položaj ministrov? Ali je prišel čas, da v Sloveniji uvedemo gerontokracijo? Na ta vprašanja Mihi iskal odgovore s poslušalci jutrnajih nebuloz.
Happy Ol McWeasel je sedemčlanska štajerska zasedba, ki navdušuje s keltskim punk rockom. Pred dvema letoma so izdali prvenec No Offense, s katerim so letos okužili tudi Japonce ter ga za njihov trg izdali ponovno.
Enostavno, a pazite, ker je pa na koncu past: Ali naj država še plačuje glasbeno šolo?
Neveljaven email naslov