Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Razmere za begunce in migrante v Bosni in Hercegovini so vse slabše. Najhuje je v neuradnem begunskem taborišču Vučjak, kjer je ta hip približno tisoč ljudi. To področje je občina Bihać letos spomladi namenila za začasno namestitev beguncev in migrantov, ki se zadržujejo na območju mesta in ki niso sprejeti v namestitvene centre, s katerimi upravlja Mednarodna organizacija za migracije.
Tam je bil tudi Gašper Andrinek.
Razmere za begunce in migrante v Bosni in Hercegovini so vse slabše. Reportaža iz begunskega taborišča na Vučjaku
Najhuje je v neuradnem begunskem taborišču Vučjak, kjer je ta hip približno tisoč ljudi. To področje je občina Bihać letos spomladi namenila za začasno namestitev beguncev in migrantov, ki se zadržujejo na območju mesta in ki niso sprejeti v namestitvene centre, s katerimi upravlja Mednarodna organizacija za migracije.
Za vse ni dovolj šotorov. Večina jih zamaka, zato nekateri ponoči spijo na lesenih mizah, ki jih uporabljajo pri deljenju hrane čez dan. A večkrat se zgodi, da jih s teh miz spodijo policisti, ki načeloma varujejo vhod v taborišče, a ko se mediji in Rdeči križ umaknejo, se tudi njihovo vedenje po besedah beguncev in migrantov – poslabša, predvsem pa zaostri.
Pri nizkih temperaturah tudi odeje in topla oblačila ne pomagajo več, zato vsepovsod okoli gorijo manjši taborni ognji, kadi pa se tudi iz nekaterih šotorov, v katerih begunci in migranti tako raje prenašajo dim kot mraz.
Poleg najnižjih higienskih standardov in širjenja različnih bolezni, na tiste, ki so se znašli na Vučjaku prežijo še bližnja minska polja. A prej kot min, se vsi – tako migranti in begunci, kot Rdeči križ in okoliški prebivalci bojijo zime.
Eden najbližjih sosedov pravi, da zna na Vučjaku zapasti tudi do meter in pol snega.
Sekretar Rdečega križa Bihać Salem Midzić opozarja, da če oblasti ne bodo v nekaj dneh našle rešitve o premestitvi migrantov in beguncev na drugo lokacijo, ne vedo, kaj bodo storili. Rdeči križ je namreč že večkrat zagrozil, da se bo iz kampa popolnoma umaknil. Mednarodna organizacija za migracije in visoki komisarijat za begunce sta večkrat javno izrazila zaskrbljenost nad razmerami na Vučjaku, a tisti, ki se tam nahajajo, so še vedno ujeti v negotovost, predvsem pred še nižjimi temperaturami.
Razmere za begunce in migrante v Bosni in Hercegovini so vse slabše. Najhuje je v neuradnem begunskem taborišču Vučjak, kjer je ta hip približno tisoč ljudi. To področje je občina Bihać letos spomladi namenila za začasno namestitev beguncev in migrantov, ki se zadržujejo na območju mesta in ki niso sprejeti v namestitvene centre, s katerimi upravlja Mednarodna organizacija za migracije.
Tam je bil tudi Gašper Andrinek.
Razmere za begunce in migrante v Bosni in Hercegovini so vse slabše. Reportaža iz begunskega taborišča na Vučjaku
Najhuje je v neuradnem begunskem taborišču Vučjak, kjer je ta hip približno tisoč ljudi. To področje je občina Bihać letos spomladi namenila za začasno namestitev beguncev in migrantov, ki se zadržujejo na območju mesta in ki niso sprejeti v namestitvene centre, s katerimi upravlja Mednarodna organizacija za migracije.
Za vse ni dovolj šotorov. Večina jih zamaka, zato nekateri ponoči spijo na lesenih mizah, ki jih uporabljajo pri deljenju hrane čez dan. A večkrat se zgodi, da jih s teh miz spodijo policisti, ki načeloma varujejo vhod v taborišče, a ko se mediji in Rdeči križ umaknejo, se tudi njihovo vedenje po besedah beguncev in migrantov – poslabša, predvsem pa zaostri.
Pri nizkih temperaturah tudi odeje in topla oblačila ne pomagajo več, zato vsepovsod okoli gorijo manjši taborni ognji, kadi pa se tudi iz nekaterih šotorov, v katerih begunci in migranti tako raje prenašajo dim kot mraz.
Poleg najnižjih higienskih standardov in širjenja različnih bolezni, na tiste, ki so se znašli na Vučjaku prežijo še bližnja minska polja. A prej kot min, se vsi – tako migranti in begunci, kot Rdeči križ in okoliški prebivalci bojijo zime.
Eden najbližjih sosedov pravi, da zna na Vučjaku zapasti tudi do meter in pol snega.
Sekretar Rdečega križa Bihać Salem Midzić opozarja, da če oblasti ne bodo v nekaj dneh našle rešitve o premestitvi migrantov in beguncev na drugo lokacijo, ne vedo, kaj bodo storili. Rdeči križ je namreč že večkrat zagrozil, da se bo iz kampa popolnoma umaknil. Mednarodna organizacija za migracije in visoki komisarijat za begunce sta večkrat javno izrazila zaskrbljenost nad razmerami na Vučjaku, a tisti, ki se tam nahajajo, so še vedno ujeti v negotovost, predvsem pred še nižjimi temperaturami.
Pia Pavletić in Jerneja Lednik sta dijakinji, ki vsak dan po pouku (na daljavo) priskočita na pomoč zdravstvenemu osebju v Domu sv. Jožefa v Celju, kjer skrbita za oskrbovance, ki so okuženi s koronavirusom.
Kuhar Jure Lončar iz vrtca Mladi rod je Mitji Pečku in Uršuli Zaletelj zaupal recept za jogurtovo strjenko, ki je v vrtcu pravi hit.
Preverite svoje poznavanje filmov! Pripravili smo najbolj znane citate in dialoge. V slovenščini. Kako dobro poznate tiste, ki jih vsi poznamo?
Preverite svoje poznavanje filmov! Pripravili smo najbolj znane citate in dialoge. V slovenščini. Kako dobro poznate tiste, ki jih vsi poznamo?
Med tem ko učilnice in igralnice bolj kot ne samevajo, lonci v šolskih in vrtčevskih kuhinjah še vedno ropotajo, saj kuharji ne počivajo.
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je ta citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Mitja in Uršula v Poletju v dvoje, decembra iščeta odgovor na vprašanje: iz katerega filma je citat? Celoten kviz na www.val202.si/poletje-v-dvoje/
Tadej Košmrlj in Anja Hlača sta svoji sogovornici našla kar doma. Mama Irena in mama Brigita imata presečno karierno točko, šolo. In obema se je zaradi korone življenje seveda precej spremenilo. "Naredla sem si ekipo vnukov, s katero sem testirala pouk na daljavo. Kako videti prisotne, kako razširiti ekran. Od te ekipe vnukov sem se veliko naučila, ker sem se upala pritisnit tudi na kakšen gumb, ki ga sicer ne bi pritisnila." - Brigita Košmrlj, učiteljica Po približno 40-ih letih dela v šoli jima je šolanje na daljavo prineslo precej izzivov. Tadejeva mama Brigita uči razredni pouk, že 40 in let in to je njeno zadnje leto. Anjina mama je skoraj 42 let delala v osnovni šoli, zadnjih 24 let kot ravnateljica in je morala marca v hipu preklopiti na šolanje in vodenje na daljavo. Poleti pa še večja sprememba: dolge počitnice, ki se jim reče upokojitev. "O pouku na daljavo so največ povedali otroci, ko so se vrnili nazaj v šolo. Eden mi je rekel: Samo, da smo spet nazaj, mamica je bila tako tečna, oči sploh ni bil več oči!" - Irena Hlača, učiteljica
Kolenkovi že tretjo generacijo, od leta 1938 predelujejo žitarice. Nekoč na reki Muri, danes v manjšem suhem mlinu v Gornji Bistrici v Prekmurju.
Barbara Krajnc zase pravi, da je "kot oseba izjemno radovedna, skuša vsak dan narediti dobro delo in ima rada svoj krog prijateljev." Profesionalno se sicer ukvarja s strateškim komuniciranjem, a veliko pomaga tudi raznim organizacijam, institucijam, nevladnim organizacijam in podobno. Tako se je letos prostovoljno lotila številnih projektov in kot pravi, ne bo nas rešilo ležanje na kavču in da zgledi vlečejo.
Neveljaven email naslov