Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vnovična in strožja splošna omejitev zbiranja je onemogočila delo številnim organizatorjem javnih prireditev, spremembe pa spremlja veliko nejasnosti
Nenehne spremembe in zaostritve začasnih splošnih omejitev oziroma prepovedi zbiranja ljudi še naprej onemogočajo delo v t. i. industriji srečanj. Javne prireditve so bile zaradi bolezni novega koronavirusa prve prepovedane, letošnje leto je za organizatorje, nastopajoče in druge sodelujoče tako rekoč izgubljeno. V tem tednu so se ukrepi le še zaostrovali – sprva z obvezno prilogo pozitivnega mnenja Nacionalnega inštituta za javno zdravje ob vlogi za izdajo dovoljenja za javne prireditve, v sredo pa še s spremembo odloka, ki začasno prepoveduje zbiranje več kot 10 ljudi.
"Nekaj začetnega optimizma po prvem delu sproščanja ukrepov je hitro zbledelo. Moje karte je podjetje, ki sto odstotkov dohodkov ustvari od prodaje vstopnic, ki pa je danes padla na skoraj nič. Naš končni rezultat ni nič, ampak negativna vrednost. Z veliko žalostjo in težkim srcem tako spremljamo tudi nov val odpovedi, ki se je začel v tem tednu. Organizatorji dogodkov živijo v popolni negotovosti glede prihodnjih ukrepov in omejitev. Še tisti, ki so vztrajali in se trudili, zdaj obupujejo, odpovedujejo dogodke in se ne odločajo za izvedbo novih projektov." – direktor podjetja Moje karte Aljaž Mavrič
Na NIJZ so nam pojasnili, da so v torek pregledali približno dvesto vlog, od katerih je bilo dvajset zavrnjenih. Poudarili so, da število vlog ne kaže tudi dejanskega števila dogodkov, za katere so bile vloge poslane, saj so nekateri vloge poslali še enkrat, jih dopolnili ali spremenili. Nekateri prijavitelji v oddanih vlogah navedejo več datumov prireditve, vendar v enakih pogojih izvedbe. Vlogo NIJZ takrat obravnava enkrat, saj se mnenje nanaša na pogoje.
"Vlada se vede, kot da je skrb za javno zdravje v prvi vrsti skrb vsakega državljana, kar je popolnoma nesmiselno, saj govorimo o epidemiološki sliki, statistiki, mehanizmu prenosa virusov. To niso znanja, ki bi jih vsak prebivalec Slovenije imel. Edino smiselno bi bilo, da vlada ali NIJZ pripravi zelo preprosta, jasna navodila, ki bi v enaki meri veljala za vse. Zdi se mi, da so seznami izjem daljši od seznamov tistih, za katere nekaj velja. Za različne gospodarske subjekte veljajo popolnoma različna navodila," - je poudaril avtor, režiser in performer Jure Novak.
Na Ministrstvu za notranje zadeve so pojasnili, da so dogodki z do petstoti obiskovalci dovoljeni za vse prireditve, ki že imajo dovoljenje in pozitivno mnenje NIJZ, organizatorji za prireditve do petdeset obiskovalcev pa pozitivnega mnenja NIJZ ne potrebujejo, morajo pa upoštevati priporočila NIJZ.
"Moje mnenje je, da se ne dela razlike med gostinskimi obrati in manjšimi prireditvami, kot jih prirejamo mi. Vseeno je, ali se v gostilni predvaja 'playlista' ali pa na takih prireditvah namesto 'playliste' didžej predvaja glasbo." – Darči Kruševac, društvo Subart
Vnovična in strožja splošna omejitev zbiranja je onemogočila delo številnim organizatorjem javnih prireditev, spremembe pa spremlja veliko nejasnosti
Nenehne spremembe in zaostritve začasnih splošnih omejitev oziroma prepovedi zbiranja ljudi še naprej onemogočajo delo v t. i. industriji srečanj. Javne prireditve so bile zaradi bolezni novega koronavirusa prve prepovedane, letošnje leto je za organizatorje, nastopajoče in druge sodelujoče tako rekoč izgubljeno. V tem tednu so se ukrepi le še zaostrovali – sprva z obvezno prilogo pozitivnega mnenja Nacionalnega inštituta za javno zdravje ob vlogi za izdajo dovoljenja za javne prireditve, v sredo pa še s spremembo odloka, ki začasno prepoveduje zbiranje več kot 10 ljudi.
"Nekaj začetnega optimizma po prvem delu sproščanja ukrepov je hitro zbledelo. Moje karte je podjetje, ki sto odstotkov dohodkov ustvari od prodaje vstopnic, ki pa je danes padla na skoraj nič. Naš končni rezultat ni nič, ampak negativna vrednost. Z veliko žalostjo in težkim srcem tako spremljamo tudi nov val odpovedi, ki se je začel v tem tednu. Organizatorji dogodkov živijo v popolni negotovosti glede prihodnjih ukrepov in omejitev. Še tisti, ki so vztrajali in se trudili, zdaj obupujejo, odpovedujejo dogodke in se ne odločajo za izvedbo novih projektov." – direktor podjetja Moje karte Aljaž Mavrič
Na NIJZ so nam pojasnili, da so v torek pregledali približno dvesto vlog, od katerih je bilo dvajset zavrnjenih. Poudarili so, da število vlog ne kaže tudi dejanskega števila dogodkov, za katere so bile vloge poslane, saj so nekateri vloge poslali še enkrat, jih dopolnili ali spremenili. Nekateri prijavitelji v oddanih vlogah navedejo več datumov prireditve, vendar v enakih pogojih izvedbe. Vlogo NIJZ takrat obravnava enkrat, saj se mnenje nanaša na pogoje.
"Vlada se vede, kot da je skrb za javno zdravje v prvi vrsti skrb vsakega državljana, kar je popolnoma nesmiselno, saj govorimo o epidemiološki sliki, statistiki, mehanizmu prenosa virusov. To niso znanja, ki bi jih vsak prebivalec Slovenije imel. Edino smiselno bi bilo, da vlada ali NIJZ pripravi zelo preprosta, jasna navodila, ki bi v enaki meri veljala za vse. Zdi se mi, da so seznami izjem daljši od seznamov tistih, za katere nekaj velja. Za različne gospodarske subjekte veljajo popolnoma različna navodila," - je poudaril avtor, režiser in performer Jure Novak.
Na Ministrstvu za notranje zadeve so pojasnili, da so dogodki z do petstoti obiskovalci dovoljeni za vse prireditve, ki že imajo dovoljenje in pozitivno mnenje NIJZ, organizatorji za prireditve do petdeset obiskovalcev pa pozitivnega mnenja NIJZ ne potrebujejo, morajo pa upoštevati priporočila NIJZ.
"Moje mnenje je, da se ne dela razlike med gostinskimi obrati in manjšimi prireditvami, kot jih prirejamo mi. Vseeno je, ali se v gostilni predvaja 'playlista' ali pa na takih prireditvah namesto 'playliste' didžej predvaja glasbo." – Darči Kruševac, društvo Subart
Medtem ko se vsi mediji v teh dneh ukvarjajo s tem, da sta dva turista s Sardinije odnesla 40 kilogramov peska in jima za to grozi celo do šest let zapora, pa nihče ne ve, da se v Indiji, Maroku, Vietnamu … pravzaprav dogajajo kraje ton in ton peska. Potiho, brez pompoznih novic. Pesek je druga najbolj zlorabljena naravna dobrina na Zemlji, takoj za vodo, po podatkih Združenih narodov za okolje naj bi na leto porabili 50 milijard ton peska, 18 kilogramov na človeka na dan. Do leta 2060 naj bi se uporaba peska povišala na 82 milijard ton peska na leto in ker se tehnologija razvija ter se vedno več ljudi seli v urbana območja – leta 2050 naj bi dve tretjini ljudi živelo v mestu – naj bi se gradnja v naslednjih 40 letih podvojila. Brez metanja peska v oči – po besedah ekologinje Aurore Torres gre pri zdajnšnjem načinu pridobivanju peska za skrito ekološko katastrofo, eno največjih 21. stoletja.
Zadnje čase na področju okolja namenjamo ogromno pozornosti podnebnim spremembam, manj pa je znano, da plat zvona bijejo tudi strokovnjaki, ki spremljajo usihanje biotske pestrosti na planetu. Izumrtje grozi več kot milijonu vrst, najbolj na udaru so mokrišča, koralni grebeni in tropski gozdi, pretresljiv je tudi podatek, da se je biomasa vseh v naravi živečih sesalcev v zadnjih desetletjih zmanjšala za 82 odstotkov! Prvopodpisani avtor pod odmevno raziskavo organizacije IPBES, v kateri je sodelovalo 450 znanstvenikov in diplomatov po svetu, je britanski profesor Robert Watson.
Gozdni požari so v tem delu leta v Braziliji zaradi naravnih dejavnikov in sušne dobe sicer pogosti, a tolikšno povečanje njihovega števila vzbuja skrb. Zvezne države na severu Brazilije poročajo o podvojitvi požarov, v eni od njih – državi Amazonas – so razglasili izredne razmere. Razlog za utapljanje tropskih gozdov v ognjenih zubljih naj bi bila pretirana sečnja, ki se je povečala s prihodom predsednika Jaira Bolsonara. Izsekavanje je v enem letu poskočilo za 40 odstotkov, samo julija letos pa je bilo v primerjavi z enakim obdobjem lani večje za kar 278 odstotkov.
Mateja Jamnik je redna profesorica na Univerzi v Cambridgeu, zadnje leto pa je kot raziskovalka gostovala na Inštitutu Jožef Stefan. Raziskuje na področju umetne inteligence, je mama treh otrok, polmaratonka, pevka v pevskem zboru in skupini. Čeprav živi v tujini že skoraj trideset let, tudi otroci so rojeni v Veliki Britaniji, nikoli pred brexitom ni razmišljala o britanskem državljanstvu. Zdaj je zanj zaprosila, ne izključuje pa niti možnosti, da se z družino preselijo v Slovenijo. V pogovoru z Majo Stepančič je spregovorila o tem, kako je turistično (ponovno) odkrivala Slovenijo, o čarobnosti matematičnih formul, umetni inteligenci v vsakdanjem življenju, glasbi, prekratkem dnevu.
Načelnik Gorske reševalne službe Tolmin Žarko Trušnovec pravi, da je njegov poletni namig lokal-patriotski. Zato predlaga izlet h gostoljubni planinski koči, ki je praktično dostopna vsem.
Leta 1989 so se zbirali v podporo četverici in za človekove pravice. Kje smo 30 let pozneje? Kako smo se znašli tu in kako naprej? Miha Šalehar je na pogovornem večeru 30-letniki ob 30-letnici na radijskem dvorišču gostil Niko Kovač, ki v branje priporoča knjigo Uspavanka francosko/maroške pisateljice Leile Slimani. Jurij Drevenšek se že veseli novega celovečerca Prekletstvo Valburge režiserja Tomaža Gorkiča, Filip Dobranič pa se kratkočasi z miselno igro Baba is You.
Na avstrijskem glasbenem festivalu Frequency, ki zadnja leta pritegne več kot 100.000 obiskovalcev, je nastopila tudi zvezdnica Billie Eilish
Avtorica tokratnega poletnega namiga Jelena Justin svetuje vzpon na Storžič, ki sicer terja nekaj pozornosti, obenem pa planinski namig povezuje s knjigo Filozofija hoje Frederica Grosa. Jelena Justin je v Gorenjskem muzeju vodja programa in odgovorna za stike z javnostjo, ob tem pa tudi gornica, avtorica planinskih vodnikov pa tudi snovalka Gorenjske muzejsko-planinske transverzale.
V Novem mestu se je začel že dvajseti festival Jazzinty, kjer se bo kar sto mladih glasbenikov iz Evrope, ZDA in drugih celin teden dni izobraževalo pod vodstvom desetih mednarodnih mentorjev. Dvajseti festival Jazzinty se je v torek pričel s prvimi delavnicami in večernima koncertoma v Novem mestu. Posebnost festivala so ustvarjalna druženja in izmenjava izkušenj med mladimi jazzisti in njihovimi mentorji, ki jih potem okronajo s samostojnimi ali skupnimi večernimi koncerti.
Svež veter, nekaj najboljšega, kar se je zgodilo srbski glasbeni sceni, nova obsesija. To je Senidah, ki osvaja balkanski trg, glasbenica, ki želi širiti samo ljubezen, pravi, da moraš biti za preživetje na balkanskem trgu zver.
Tokratna poletna namiga prihajata iz Posočja, nista pa povezana ne s knjigami ne filmi ali festivali in koncerti. Tokrat nas bosta trenerja Tadej Marinič in Sebastian Čufer usmerila na Mangart in Gregorčičev slap.
Spet je tisti čas v letu, ko je nebo še posebej darežljivo z zvezdnimi utrinki. Smo namreč sredi meteorskega roja Perzeidov, ki vrh vsako leto doseže prav v noči z 12. na 13. avgust. Še največ – tudi do 80 na uro – jih boste lahko našteli proti jutri, res pa je, da bo letošnjo predstavo nekoliko skazila presvetla Luna. O letošnji pošiljki Perzeidov smo se pozanimali pri astronomu Hermanu Mikužu na observatoriju na Golovcu nad Ljubljano.
Letošnji mednarodni dan mladih je posvečen zlasti vprašanjem njihovega izobraževanja in delovne aktivnosti. Koliko se jih izobražuje, kako je porasel delež terciarno izobraženih med mladimi, koliko jih dela in kako zadovoljni so mladi v Sloveniji z življenjem? S temi vprašanji se je Maja Ratej napotila na Statistični urad, kjer ugotavljajo, da so mladi v primerjavi z obdobjem izpred let bolj izobraženi, med njimi je večja stopnja brezposelnosti od siceršnje v Sloveniji, imajo manjšo plačo od povprečja, a so navkljub temu bolj zadovoljni z življenjem. Odgovarja Irena Svetin.
Za študente že pregovorno velja, da veliko berejo, vendar so prebrane knjige skoraj izključno povezane s študijem. Katja Cuder, študentka anglistike na Filozofski fakulteti, si je za odmik od znanstvenih tekstov to poletje izbrala izbor knjig moderne klasike. Za poletni namig nam je predlagala knjigo Williama Goldinga Gospodar muh, ki je izšla leta 1954 in je od svojega nastanka doživela že dve filmski priredbi."Celotna knjiga je alegorija na britanski imperij. Priporočam jo tistim, ki jih to zanima, če pa ne, se z nje da veliko naučiti."
Počitnice oziroma dopust preživljamo na zelo različne načine. In medtem ko jih nekateri želijo preživeti v poležavanju ter lenarjenju, se drugi trudijo z gibanjem na vse načine. No, takih, ki bi se kar s kolesom peljali do Severnega rta oziroma Nordkappa in nazaj, pa verjetno ni kaj dosti. Naša pomurska dopisnica Lidija Kosi je v Prlekiji vendarle našla človeka, ki je storil tudi to. Minulo soboto popoldne se je Janez Munda po 33 dneh in 7414 prevoženih kilometrih vrnil v svojo hišo, pred katero so ga v Radomerju pri Ljutomeru pričakali njegovi najbližji.
Poleg besedne zveze Gorenjska mzuzejsko-planinska transvenzala je največkrat izgovorjena beseda v povezavi s projektom: geolov. O tej zanimivi dejavnosti se Aleš Smrekar pogovarja z geolovcem Igorjem Čabrianom.
Redni profesor za področje varstvo rastlin na biotehniški fakulteti in predstojnik katedre za fitomedicino, kmetijsko tehniko, poljedelstvo, pašništvo in travništvo Stanislav Trdan svetuje, da v poletnih mesecih poleg gora in jezer čas namenimo tudi lepoti slovenske kmetijske krajine.
Zveza majhnih in srednje velikih mest si po vsem svetu prizadeva vzpostaviti boljša življenjska okolja za nove generacije
Z Borisom Vitezom bomo potovali od Avstralije do Opčin, se ustavili pri košarki in prišli do podjetništva, vse skupaj pa zaokrožili s predanostjo družini in nostalgijo
Neveljaven email naslov