Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zgodovina mobilnih iger sega v pozna devetdeseta leta, ko so izdelovalci na telefone tovarniško naložili prve igre. Revolucijo mobilnega igranja pa so kasneje prinesli pametni telefoni, ki še danes skupaj s spletnimi "tržnicami" na hiter in preprost način kjerkoli in kadarkoli omogočajo namestitev novih aplikacij in iger. Ne obstaja otrok, najstnik, starš ali stari starš, ki v igranju igre na telefonu ne bi videl zabave. Zato smo preverili, kako mobilno igro ustvariti, kakšne pogoje slovenski ustvarjalci sploh imajo ter kako, če sploh, se z njo služi.
Kako ustvariti mobilno igro, kakšne pogoje imajo slovenski ustvarjalci ter kako, če sploh, se lahko z njo služi?
Zgodovina mobilnih iger sega v pozna devetdeseta leta, ko so izdelovalci na telefone tovarniško naložili prve igre. Revolucijo mobilnega igranja pa so pozneje prinesli pametni telefoni, ki še danes skupaj s spletnimi "tržnicami" na hiter in preprost način kjer koli in kadar koli omogočajo namestitev novih aplikacij. Za prvo mobilno igro štejemo črno-belo igro Kača, ki je bila leta 1997 izdana na mobilnem telefonu nokia 6110.
Če se je mogoče takrat oblikovanje mobilne igre zdelo nemogoče, pa se jo danes zaradi naprednih tehničnih zmogljivosti lahko loti vsak. A kot opozarja Ciril Bohak z Fakultete za računalništvo in informatiko, to ni tako preprosto, saj je za razvoj mobilne igre potrebno znanje različnih področjih.
"Biti moramo kreativni, saj tako dobimo dobro idejo. Potrebujemo znanje iz uporabe igračkarskega pogona, če hočemo uporabiti najlažji pristop k razvoju igre. Zelo veliko dobrinese, če imaš malo umetniške žilice, da znaš ustvarjati objekte v igri, slikice in grafiko. Zvok in glasba sta pa seveda tudi zelo pomembna, saj je igra brez njiju pravzaprav mrtva."
Ciril Bohak glede na majhnost naše države ocenjuje, da slovenskih mobilnih iger ni tako malo. V Googlovi trgovini naj bi jih bilo aktivnih okoli 60, približno toliko pa tudi v Apple trgovini. Ampak so z vidika računalništva pogoji pri nas in v tujini enaki, saj je trg globalen.
"Slovenija je en dober peskovnik, kjer lahko preizkusiš svojo idejo in jo potem poskušaš poslati še na druga tržišča, ampak smo v tem zelo primerljivi. Tudi po samem tehničnem znanju lahko rečem, da so naši inženirji zelo konkurenčni, v določenih pogledih celo presegajo marsikatere tako na severu kot severozahodu."
Zgodovina mobilnih iger sega v pozna devetdeseta leta, ko so izdelovalci na telefone tovarniško naložili prve igre. Revolucijo mobilnega igranja pa so kasneje prinesli pametni telefoni, ki še danes skupaj s spletnimi "tržnicami" na hiter in preprost način kjerkoli in kadarkoli omogočajo namestitev novih aplikacij in iger. Ne obstaja otrok, najstnik, starš ali stari starš, ki v igranju igre na telefonu ne bi videl zabave. Zato smo preverili, kako mobilno igro ustvariti, kakšne pogoje slovenski ustvarjalci sploh imajo ter kako, če sploh, se z njo služi.
Kako ustvariti mobilno igro, kakšne pogoje imajo slovenski ustvarjalci ter kako, če sploh, se lahko z njo služi?
Zgodovina mobilnih iger sega v pozna devetdeseta leta, ko so izdelovalci na telefone tovarniško naložili prve igre. Revolucijo mobilnega igranja pa so pozneje prinesli pametni telefoni, ki še danes skupaj s spletnimi "tržnicami" na hiter in preprost način kjer koli in kadar koli omogočajo namestitev novih aplikacij. Za prvo mobilno igro štejemo črno-belo igro Kača, ki je bila leta 1997 izdana na mobilnem telefonu nokia 6110.
Če se je mogoče takrat oblikovanje mobilne igre zdelo nemogoče, pa se jo danes zaradi naprednih tehničnih zmogljivosti lahko loti vsak. A kot opozarja Ciril Bohak z Fakultete za računalništvo in informatiko, to ni tako preprosto, saj je za razvoj mobilne igre potrebno znanje različnih področjih.
"Biti moramo kreativni, saj tako dobimo dobro idejo. Potrebujemo znanje iz uporabe igračkarskega pogona, če hočemo uporabiti najlažji pristop k razvoju igre. Zelo veliko dobrinese, če imaš malo umetniške žilice, da znaš ustvarjati objekte v igri, slikice in grafiko. Zvok in glasba sta pa seveda tudi zelo pomembna, saj je igra brez njiju pravzaprav mrtva."
Ciril Bohak glede na majhnost naše države ocenjuje, da slovenskih mobilnih iger ni tako malo. V Googlovi trgovini naj bi jih bilo aktivnih okoli 60, približno toliko pa tudi v Apple trgovini. Ampak so z vidika računalništva pogoji pri nas in v tujini enaki, saj je trg globalen.
"Slovenija je en dober peskovnik, kjer lahko preizkusiš svojo idejo in jo potem poskušaš poslati še na druga tržišča, ampak smo v tem zelo primerljivi. Tudi po samem tehničnem znanju lahko rečem, da so naši inženirji zelo konkurenčni, v določenih pogledih celo presegajo marsikatere tako na severu kot severozahodu."
Christina Lindberg je švedska igralka, nekdanji švedski greh in muza filmskega režiserja Quentina Tarantina. V Ljutomeru se je oglasila, ker so tam predvajali projekcijo iz tekmovalnega programa, njen novi film Črni krog, ki ga je režiral Adrian Garcia Bogliano. Christina Lindberg se je na tako na filmskih platnih pojavila po več kot tridesetih letih, od svoje velike uspešnice Thriller: A Cruel Picture.
Kaj je narobe z Youtubom, da obstaja Youtube Kids, aplikacija ki omogoča bolj varno in preprostejše raziskovanje videoposnetkov, ki so namenjeni otrokom? Kaj vse otroci lahko najdejo na spletu, zakaj se moramo o tem pogovarjati in zakaj podjetja s tem spopadati? Na vprašanja podkasta Odbita do bita je odgovarjal tehnološki novinar Lenart J. Kučić.
Jerneja Ferlež vam v branje priporoča kriminalko Mirta Komela Medsočje, Peter Rezman pa s kresnikom nagrajeni roman Bronje Žakelj Belo se pere na devetdeset in knjigo Venedikta Vasiljeviča Jerofejeva Moskva–Petuški.
Kam vas na izlet pošilja pisatelj, dramatik in igralec Andrej Rozman - Roza?
Tjaša Ristič je doma iz Kranja in je ena najboljših slovenskih karateistk, ki si morda lahko obeta nastop tudi na naslednjih poletnih olimpijskih igrah.
Ko se zazremo v preteklost, pogosto rečemo, da je prihod določenih novih tehnologij spremenil svet. Tudi danes, predvsem ob pompoznih napovedih novih tehnologij, pogosto govorimo, da bo svet odslej drugačen. Pa se svet res spreminja zaradi samih tehnologij? Kaj pa ljudje, ki te tehnologije uporabljajo vsak na svoj način, kakšna je njihova vloga v procesu spreminjanja sveta? Odnos med tehnologijami in ljudmi prevprašujejo antropologi, gospodarstveniki in študenti, ki delujejo na področju digitalnih prihodnosti in so pred kratkim obiskali Ljubljano. O tem, da bodo svet spreminjali ljudje, ne tehnologije, so razmišljali udeleženci simpozija projekta PEOPLE.
Antropolog Dan Podjed z Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU in strokovni sodelavec naše Frekvence X se veliko ukvarja tudi s preučevanjem obnašanja na družabnih omrežjih. Za kakovostnejše življenje tako priporoča tudi čiščenje naših pametnih naprav nepotrebnih aplikacij in branje knjige Digitalni minimalizem avtorja Cala Newporta. Ameriški znanstvenik pametne telefone in družabna omrežja primerja s cigaretami, kdor jih je kadil na začetku, je bil moderen in šik, ko so kadili vsi, pa se je kajenje izkazalo za nezdravo početje.
Glasbenica Senidah je včeraj nastopila na odru Fusion festivala Exit in povzročila evforijo pod odrom. V črnem kombinezonu vidno prevelike konfekcije in z masko na ustih je brez cenzure ogrela in pregrela ozračje. Feni so poznali vse njene komade, prepevali so uspešnice, kot sta Sladjana in Mišići … in zdi se, da je po osvojitvi slovenske scene zdaj dokončno osvojila tudi Srbijo in celoten Balkan. Kar niti ne preseneča. Senidah v vsak nastop vloži ogromno energije, tudi slava na Balkanu ni prišla čez noč.
Nik Škrlec je poskušal preseči Guinnessov rekord v sestavljanju rubikovih kock pod vodo. Za podiranje rekorda se je odločil, ker si je od nekdaj želel imeti neki Guinnessov rekord in ga je pritegnil presek spretnosti, ki jih potrebuje pri tej disciplini. Ta namreč zahteva popolno pripravljenost v potapljaškem smislu, hkrati pa tudi nasprotno: zelo hitre in bistre misli.
Osnovnošolci, ki so vključeni v programe Zveze prijateljev mladine Moste-Polje ta teden svoje počitnice preživljajo tako, da ustvarjajo digitalno poezijo, oblikujejo računalniške igre in pišejo programske kode.
Viljem Gogala se je zavestno odločil za življenje na ulici. Petnajst let je po svetu potoval brez denarja in živel od miloščine.
Aseksualnih oseb je v populaciji slab odstotek, mednje spada Erika Schauer, ki pa se tudi redno zaljublja.
Maruša in Mitja se bosta v Poletju v dvoje spraševala: brez česa vse ljudje živijo? Pametnega telefona? Spleta? Denarja? Manca Behrič in Primož Cigler živita brez plastike! Razlog za spremembo življenjskega sloga in odprtje trgovine brez plastične embalaže je predvsem skrb za okolje in zdravje.
Ersilija Jagičić je zelo družabna, čeprav živi brez družabnih omrežij. Številnim prijateljem po svetu pošilja pisma ali jih pokliče s stacionarnim telefonom
Neveljaven email naslov