Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Oči svetovne športne javnosti so te dni uprte v Francijo, kjer se kolesarji merijo na slovitem Touru. Kolesarstvo postaja eden izmed najbolj prestižnih in gledanih športov, zato ekipe vedno večjo pozornost posvečajo tudi testu in razvoju opreme. Ekipa Jumbo-Visma, katere član je tudi Primož Roglič, že dlje časa sodeluje z nizozemsko Univerzo za tehnologijo v Eindhovnu, kjer so za namene testiranj opreme zgradili tudi 3D model slovenskega kolesarskega šampiona. O sodelovanju med univerzo in ekipo Jumbo-Visma smo se pogovarjali s profesorjem Bertom Blocknom, znanstvenim direktorjem vetrovnika.
Foto: Bart van Overbeeke
Profesor Bert Blocken, znanstveni direktor vetrovnika v Eindhovnu, o sodelovanju med kolesarsko ekipo Jumbo-Visma in nizozemsko Univerzo za tehnologijo
Oči svetovne športne javnosti so te dni uprte v Francijo, kjer se kolesarji merijo na slovitem Touru. Kolesarstvo postaja eden izmed najbolj prestižnih in gledanih športov, zato ekipe vse večjo pozornost posvečajo tudi testu in razvoju opreme. Kolesarski ekipi Jumbo-Visma, katere član je tudi Primož Roglič, pri testih opreme in doseganju čim bolj optimalne aerodinamike pomaga Univerza za tehnologijo v Eindhovnu, kjer imajo vetrovnik, namenjen takšnim testiranjem.
"Dirke, kot je Tour, zahtevajo leta priprav, ki jih lahko primerjamo s sestavljanko. Največji del sestavljanke je seveda športnik sam, ampak potem so tukaj posamezni delčki. Mi predstavljamo samo en delček, skrbimo za aerodinamiko. Naše delo je, da se ta del ustrezno ujame z drugimi deli. Je majhen prispevek, a včasih so potrebni tudi ti majhni prispevki." - profesor Bert Blocken, znanstveni direktor vetrovnika v Eindhovnu
Primož Roglič ima v Eindhovnu tudi svoj 3D model iz plastike, ki je vedno v vetrovniku in ga uporabljajo za testiranja:
"Dejstvo je, da potovanja vzamejo veliko časa in sploh med letom so kolesarji zelo zaposleni s treningi in tekmami ter že zato veliko potujejo. Testiranja kakšnega novega dela opreme lahko trajajo veliko več kot samo nekaj ur, zato jih je včasih nemogoče narediti s kolesarji. Tudi zato smo se odločili za izdelavo tega 3D-modela. Z njegovo pomočjo lahko zdaj ugotovimo, kateri dres, čelada in nogavice naredijo kolesarja hitrejšega."
Foto: Bart van Overbeeke/Eindhoven University of Technology
Oči svetovne športne javnosti so te dni uprte v Francijo, kjer se kolesarji merijo na slovitem Touru. Kolesarstvo postaja eden izmed najbolj prestižnih in gledanih športov, zato ekipe vedno večjo pozornost posvečajo tudi testu in razvoju opreme. Ekipa Jumbo-Visma, katere član je tudi Primož Roglič, že dlje časa sodeluje z nizozemsko Univerzo za tehnologijo v Eindhovnu, kjer so za namene testiranj opreme zgradili tudi 3D model slovenskega kolesarskega šampiona. O sodelovanju med univerzo in ekipo Jumbo-Visma smo se pogovarjali s profesorjem Bertom Blocknom, znanstvenim direktorjem vetrovnika.
Foto: Bart van Overbeeke
Profesor Bert Blocken, znanstveni direktor vetrovnika v Eindhovnu, o sodelovanju med kolesarsko ekipo Jumbo-Visma in nizozemsko Univerzo za tehnologijo
Oči svetovne športne javnosti so te dni uprte v Francijo, kjer se kolesarji merijo na slovitem Touru. Kolesarstvo postaja eden izmed najbolj prestižnih in gledanih športov, zato ekipe vse večjo pozornost posvečajo tudi testu in razvoju opreme. Kolesarski ekipi Jumbo-Visma, katere član je tudi Primož Roglič, pri testih opreme in doseganju čim bolj optimalne aerodinamike pomaga Univerza za tehnologijo v Eindhovnu, kjer imajo vetrovnik, namenjen takšnim testiranjem.
"Dirke, kot je Tour, zahtevajo leta priprav, ki jih lahko primerjamo s sestavljanko. Največji del sestavljanke je seveda športnik sam, ampak potem so tukaj posamezni delčki. Mi predstavljamo samo en delček, skrbimo za aerodinamiko. Naše delo je, da se ta del ustrezno ujame z drugimi deli. Je majhen prispevek, a včasih so potrebni tudi ti majhni prispevki." - profesor Bert Blocken, znanstveni direktor vetrovnika v Eindhovnu
Primož Roglič ima v Eindhovnu tudi svoj 3D model iz plastike, ki je vedno v vetrovniku in ga uporabljajo za testiranja:
"Dejstvo je, da potovanja vzamejo veliko časa in sploh med letom so kolesarji zelo zaposleni s treningi in tekmami ter že zato veliko potujejo. Testiranja kakšnega novega dela opreme lahko trajajo veliko več kot samo nekaj ur, zato jih je včasih nemogoče narediti s kolesarji. Tudi zato smo se odločili za izdelavo tega 3D-modela. Z njegovo pomočjo lahko zdaj ugotovimo, kateri dres, čelada in nogavice naredijo kolesarja hitrejšega."
Foto: Bart van Overbeeke/Eindhoven University of Technology
Boštjan Gorenc Pižama bo v naslednjih dneh na svojstven način predstavljal posebnosti izbranih del naših največjih pesnikov in pisateljev.
Simon Purger, učitelj iz Polhovega Gradca na portalu YouTube deli predavanja zgodovine in geografije za svoje učence
Temperature že redno vztrajajo pri dvomestnih številih, med drevesi je vsak dan več cvetočih krasotic, spet se sliši čebljanje ptic in brenčanje čebel. Pomlad je skratka tu, le da temu letos zaradi glave v ‘koronaoblaku’ posvečamo manj pozornosti. O tem, kako se je pomlad napovedala letos, bomo poklepetali z dvema, ki naravi budno sledita ne glede na letni čas. O ptičjih povratnikih bo več povedal biolog Dušan Klenovšek iz Kozjanskega parka, o cvetoči predstavi, ki smo ji lahko priča zunaj, pa botanik dr. Jože Bavcon in ljubljanskega Botaničnega vrta.
V zavodu Vsak in društvu Duh časa zbirajo računalnike in opremo za socialno ogrožene otroke. Takih šolarjev je več kot 700
V Srbiji je policija ta teden aretirala novinarko Ano Lalić, ki je objavila pričevanja zdravnikov iz Novega Sada o pomanjkanju zaščitne oreme in informacij za zaposlene v Kliničnem centru Vojvodina. Ob uvedbi izrednih razmer je vlada dobila mnoga nova pooblastila in kritične glasove skuša utišati na različne načine, poroča naš dopisnik Boštjan Anžin.
Angleški glasbenik Frank Turner, ki smo ga v Sloveniji lahko slišali že večkrat, je pojasnil položaj, v katerem so se ob epidemiji koronavirusa znašli glasbeniki.
Miha Šalehar je v Švico poklical Mirana Ališiča. “V Švici je nedeljsko vzdušje. V primerjavi s Slovenijo, kolikor lahko spremljam, je tu promet nekoliko bolj živahen, ljudje še vedno delno hodijo v službe. Vrtci do 4. leta starost še delujejo. To so zasebni vrtci in država želi, da ostanejo odprti.”
Tinkara Kovač pravi, da je izbrala flavto, ker si ni znala predstavljati, da bi na šolskem izletu na zadnjih sedežih avtobusa igrala kontrabas ali harfo. V teh dneh jo veliko igra, tudi poučuje na daljavo.
Ob nujnih ukrepih za zajezitev širitve novega koronavirusa in prepovedi dejavnosti je brez dela in mesečnega zaslužka ostalo veliko ljudi različnih panog. Eden od naših sogovornikov celo pravi, da z epidemijo koronavirusne bolezni 19 postaja vse večja tudi epidemija nezakonitosti delodajalcev. Iz Sindikata delavcev gostinstva in turizma Slovenije opozarjajo, da so bili nekateri tuji delavci, ki so bili v Sloveniji zaposleni v gostinstvu, prisiljeni podpisati sporazumne odpovedi delovnega razmerja ali sporazumne odsotnosti z delovnega mesta brez nadomestila plače. Kako pa je s slovenskimi državljani, ki so bili zaposleni v Avstriji in prav tako izgubili zaposlitev? Naši sogovorniki so: Robert Vavh, regionalni predstavnik Sindikata delavcev migrantov za Koroško, Mirela Žnidarec, sekretarka OO ZSSS Gorenjska, Mojca Krašovec, direktorica Sava hotelov Bled, Goran Lukić, predsednik Društva za zagovorništvo ranljivih skupin – Delavske svetovalnice.
Barbara Šešet, učiteljica angleščine na OŠ Raka pri Krškem o tem, kako učitelji na novo odkrivajo sodobne načine poučevanja in kako se z znjimi spoprijemajo
Številni muzeji so pripravili virtualne predstavitve svojih zbirk, natečaje in organizirajo spletna druženja. Kakšna je naša ponudba? Poklicali smo v Etnografski in Tehniški muzej Slovenije ter Gorenjski muzej
Nedelje so običajno za to, da so družine skupaj, da dlje poležavajo, da so na sporedu risanke in da v dopoldne omamno diši po kavi. Zadnje čase pa dnevi izgubljajo značaj, podobni so eden drugemu, lahko bi rekli, da je kar vsak dan po malem podoben nedelji. To je lahko priložnost za krepitev družinskih vezi, a terja po drugi strani tudi dobro organizacijo, ustvarjalnost in tudi obilo strpnosti. Kako se s socialno izolacijo spopadajo velike družine? Poklicali bomo v okolico Kranja, kjer živi družina Pavec s šestimi otroki. Z nami bo Ana Pavec, mama šestih otrok, prevajalka in samostojna podjetnica.
V Franciji je po zadnjih podatkih 25.533 okuženih za koronavirusom in 1331 mrtvih, stanje pa še ne umirja, zato država iz dneva v dan napoveduje vse več prepovedi. Francozi še do nedavnega niso prav resno jemali epidemije koronavirusa, kljub zaskrbljujočim podatkom o okuženih v Italiji, so parki v francoskih mestih pokali po šivih, na igralih se je trlo otrok. Kot pogosto rečemo, so se Francozi na začetku enostavno naredili francoze v zvezi s epidemijo – v medijih so se pojavile tudi fotografije ljudi, ki so se zbirali na protestih. Zdaj pa je Francija že več kot teden dni v karanteni, posamezniki pa morajo v primeru, da zapustijo dom, s sabo nositi poseben certifikat. In če jih na cesti ustavi policija, ga morajo tudi predložiti. Kako je to videti v praksi, je Svta Peterlina, študenta na Erasmus izmenjavi v frwancoskem Lillu, vprašala Maja Stepančič.
“Če gre človek dovolj globoko vase, lahko najde tisto, kar je skupno vsem. To je uglašenost,” pravi Janez Dovč. Glasbenik poudarja, da se bomo po krizi morda bolj zavedali pomena koncertov, glasbe v živo.
Neveljaven email naslov