Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko bi za dogajanje na planetu Zemlja težko rekli, da je v zadnjih mesecih kaj posebej pozitivno spektakularno, pa bo do konca leta veliko bolj veličastno v vesolju. Že nekaj dni smo priče postopni konjunkciji-zbližanju Jupitra in Saturna, ki se bo dokončno zgodilo v ponedeljek 21. decembra kmalu po 16.45. Planeta sta na nebu le navidezno blizu, saj sta fizično kar 720 milijonov kilometrov narazen. Od nas je namreč Jupiter oddaljen 880 milijonov kilometrov, Saturn pa 1600 milijonov kilometrov. Srečanje omenjenih planetov se bo zgodilo prvič po dvajsetih letih, če bi bilo vreme lepo, bi ju bilo v skupnem vidnem polju mogoče spremljati tudi v Sloveniji. Ljubiteljskim zvezdogledom bodo pomagali na Astronomskem observatoriju Golovec.
Na večernem nebu lahko opazujemo planeta Jupiter in Saturn, ki sta na videz tako blizu, kot nista bila že od leta 1623. Najtesnejše srečanje bo v ponedeljek, 21. decembra, slovenski astronomi pripravljajo virtualni ogled
Medtem ko bi za dogajanje na planetu Zemlja težko rekli, da je v zadnjih mesecih kaj posebej pozitivno spektakularno, pa bo do konca leta veliko bolj veličastno v vesolju. Že nekaj dni smo priče postopni konjunkciji-zbližanju Jupitra in Saturna, ki se bo dokončno zgodilo v ponedeljek 21. decembra kmalu po 16.45 uri. Planeta sta na nebu le navidezno blizu, saj sta fizično kar 720 milijonov kilometrov narazen. Od nas je namreč Jupiter oddaljen 880 milijonov kilometrov, Saturn pa 1600 milijonov kilometrov. Srečanje omenjenih planetov se bo zgodilo prvič po dvajsetih letih, če bi bilo vreme lepo, bi ju bilo v skupnem vidnem polju mogoče spremljati tudi v Sloveniji.
Virtualno spremljanje konjunkcije s pomočjo sodelavcev Astronomskega observatorija Golovec
Konjunkcija planetov je pojav, ko lahko opazujemo dva ali več planetov blizu skupaj na nebu. Jupiter in Saturn bosta v ponedeljek le 6 ločnih minut vsaksebi, kar je 5-krat manj kot je navidezni premer Lune. Tako tesne konjunkcije so redke, med njimi lahko mine tudi po več 100 let. Ker sta Jupiter in Saturn svetla in očitna planeta, ki ju brez težav vidimo s prostim očesom, je letošnji dogodek privlačen za opazovalce povsod po svetu, so sporočili slovenski astronomi.
“Tovrstni dogodki imajo v današnji dobi predvsem sentimentalen pomen. Tudi astronomi jih opazujemo iz lastnega veselja, uživamo v lepoti in unikatnosti pojava, za napredek znanosti pa so drugotnega pomena” pravi Janez Kos, astrofizik s Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.
Danes bo zaradi oblačnega vremena realno zelo malo možnosti, da bi s prostim očesom ob pomoči daljnogleda ali fotoaparata videli bližnje srečanje Jupitra in Saturna, morda bo kaj več sreče že jutri, ko se sicer ne bosta pokrivala, a bosta še vedno blizu. Danes pa so nam v pomoč astronomi z observatorija na Golovcu. Že nekaj dni na različnih lokacijah po Sloveniji snemajo približevanja planetov in tako bomo lahko vso videli oziroma si predstavljali, kako poteka zgodovinska konjunkcija.
Vsekakor je najboljša ideja, da se danes po 16. uri pridružite virtualnemu dnevu odprtih vrat Astronomskega observatorija Golovec, prijavite se lahko na njihovi spletni strani. Izkušeni slovenski astronomi vas bodo vodili po decembrskem nebu, pripravljajo tudi niz krajših predstavitev in predavanj o zgodovinskem zbližanju Jupitra in Saturna, ki bosta takorekoč za nekaj časa zlita v superplanet. Naslednjo veliko konjunkcijo namreč lahko pričakujemo šele 15. marca 2080.
Dodajamo še nasvet astrofizika, prof. dr. Tomaža Zwittra (strokovnega sodelavca Frekvence X), če morda do konca decembra vendarle še ujamete kakšen košček neba brez oblakov: "Vse te dni je zvečer, kmalu po sončnem zahodu, torej okrog 17. ure, poleg Saturna in Jupitra, ki sta nizko na jugozahodu, vredno pogledati še Lunin srp, ki se počasi debeli proti krajcu. Ker je Luna te dni v srpu, se krasno vidijo kraterji, ki so osvetljeni od strani. Morje neviht, kjer so pred dvema tednoma pristali Kitajci, je zgoraj levo še v senci in ga zato ni videti. Pred dvema tednoma, ko je bila Luna v zadnjem krajcu, je bil na tem delu Lune dan, zato je bilo kitajskim instrumentom dovolj toplo, da so lahko izkopali material, ki ga je nato sonda minulo sredo prinesla na Zemljo."
In kot še sporoča profesor Zwitter: “Astronomi smo se z medvedi domenili, da sedaj spijo, torej se ne bojte zakorakati na kak temen nočni travnik. Že izkušnja nočne narave je vredna truda!”
Medtem ko bi za dogajanje na planetu Zemlja težko rekli, da je v zadnjih mesecih kaj posebej pozitivno spektakularno, pa bo do konca leta veliko bolj veličastno v vesolju. Že nekaj dni smo priče postopni konjunkciji-zbližanju Jupitra in Saturna, ki se bo dokončno zgodilo v ponedeljek 21. decembra kmalu po 16.45. Planeta sta na nebu le navidezno blizu, saj sta fizično kar 720 milijonov kilometrov narazen. Od nas je namreč Jupiter oddaljen 880 milijonov kilometrov, Saturn pa 1600 milijonov kilometrov. Srečanje omenjenih planetov se bo zgodilo prvič po dvajsetih letih, če bi bilo vreme lepo, bi ju bilo v skupnem vidnem polju mogoče spremljati tudi v Sloveniji. Ljubiteljskim zvezdogledom bodo pomagali na Astronomskem observatoriju Golovec.
Na večernem nebu lahko opazujemo planeta Jupiter in Saturn, ki sta na videz tako blizu, kot nista bila že od leta 1623. Najtesnejše srečanje bo v ponedeljek, 21. decembra, slovenski astronomi pripravljajo virtualni ogled
Medtem ko bi za dogajanje na planetu Zemlja težko rekli, da je v zadnjih mesecih kaj posebej pozitivno spektakularno, pa bo do konca leta veliko bolj veličastno v vesolju. Že nekaj dni smo priče postopni konjunkciji-zbližanju Jupitra in Saturna, ki se bo dokončno zgodilo v ponedeljek 21. decembra kmalu po 16.45 uri. Planeta sta na nebu le navidezno blizu, saj sta fizično kar 720 milijonov kilometrov narazen. Od nas je namreč Jupiter oddaljen 880 milijonov kilometrov, Saturn pa 1600 milijonov kilometrov. Srečanje omenjenih planetov se bo zgodilo prvič po dvajsetih letih, če bi bilo vreme lepo, bi ju bilo v skupnem vidnem polju mogoče spremljati tudi v Sloveniji.
Virtualno spremljanje konjunkcije s pomočjo sodelavcev Astronomskega observatorija Golovec
Konjunkcija planetov je pojav, ko lahko opazujemo dva ali več planetov blizu skupaj na nebu. Jupiter in Saturn bosta v ponedeljek le 6 ločnih minut vsaksebi, kar je 5-krat manj kot je navidezni premer Lune. Tako tesne konjunkcije so redke, med njimi lahko mine tudi po več 100 let. Ker sta Jupiter in Saturn svetla in očitna planeta, ki ju brez težav vidimo s prostim očesom, je letošnji dogodek privlačen za opazovalce povsod po svetu, so sporočili slovenski astronomi.
“Tovrstni dogodki imajo v današnji dobi predvsem sentimentalen pomen. Tudi astronomi jih opazujemo iz lastnega veselja, uživamo v lepoti in unikatnosti pojava, za napredek znanosti pa so drugotnega pomena” pravi Janez Kos, astrofizik s Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.
Danes bo zaradi oblačnega vremena realno zelo malo možnosti, da bi s prostim očesom ob pomoči daljnogleda ali fotoaparata videli bližnje srečanje Jupitra in Saturna, morda bo kaj več sreče že jutri, ko se sicer ne bosta pokrivala, a bosta še vedno blizu. Danes pa so nam v pomoč astronomi z observatorija na Golovcu. Že nekaj dni na različnih lokacijah po Sloveniji snemajo približevanja planetov in tako bomo lahko vso videli oziroma si predstavljali, kako poteka zgodovinska konjunkcija.
Vsekakor je najboljša ideja, da se danes po 16. uri pridružite virtualnemu dnevu odprtih vrat Astronomskega observatorija Golovec, prijavite se lahko na njihovi spletni strani. Izkušeni slovenski astronomi vas bodo vodili po decembrskem nebu, pripravljajo tudi niz krajših predstavitev in predavanj o zgodovinskem zbližanju Jupitra in Saturna, ki bosta takorekoč za nekaj časa zlita v superplanet. Naslednjo veliko konjunkcijo namreč lahko pričakujemo šele 15. marca 2080.
Dodajamo še nasvet astrofizika, prof. dr. Tomaža Zwittra (strokovnega sodelavca Frekvence X), če morda do konca decembra vendarle še ujamete kakšen košček neba brez oblakov: "Vse te dni je zvečer, kmalu po sončnem zahodu, torej okrog 17. ure, poleg Saturna in Jupitra, ki sta nizko na jugozahodu, vredno pogledati še Lunin srp, ki se počasi debeli proti krajcu. Ker je Luna te dni v srpu, se krasno vidijo kraterji, ki so osvetljeni od strani. Morje neviht, kjer so pred dvema tednoma pristali Kitajci, je zgoraj levo še v senci in ga zato ni videti. Pred dvema tednoma, ko je bila Luna v zadnjem krajcu, je bil na tem delu Lune dan, zato je bilo kitajskim instrumentom dovolj toplo, da so lahko izkopali material, ki ga je nato sonda minulo sredo prinesla na Zemljo."
In kot še sporoča profesor Zwitter: “Astronomi smo se z medvedi domenili, da sedaj spijo, torej se ne bojte zakorakati na kak temen nočni travnik. Že izkušnja nočne narave je vredna truda!”
Navdih za sedmo epizodo je Ciril Kosmač: živel je med leti 1910 in 1980, ustvarjal v okvirih socialnega realizma, a je zelo rad uporabljal simbole. Takšna sta recimo trobenta in oblak v Baladi o trobenti in oblaku. Novelo Gosenica je spisal po spominih iz rimske ječe, kjer je bil leta 1930 zaprt kot politični kaznjenec. Toliko za danes o književnosti, zdaj pa je na vrsti športni prenos.
Glavni cilj projekta LIFE Lynx je reševanje Dinarsko-JV alpske populacije risa pred izumrtjem ter njena dolgoročna ohranitev. Populacija risov v Sloveniji je trenutno izredno majhna, izolirana, njeni osebki pa so si med seboj zelo sorodni. Stopnjo sorodnosti je potrebno znižati, in sicer z doselitvijo zdravih osebkov iz druge, neogrožene populacije. "Če se živali preveč parijo v sorodstvu jim pada kondicija, zbolijo, umirajo. To se je zgodilo pri nas, zato poskušamo pripeljati nove, tuje rise." V teh pomladnih dneh so risi še posebej aktivni, ker je čas parjenja in ker jih lahko spremljajo prek telemetričnih ovratnic lahko povejo, kdo se srečuje s kom.
Jožko Smukavec je eden od bratov kapucinov, ki prebivajo v škofjeloškem samostanu.
Zdravnica Jožica Maučec Zakotnik je bila dolgoletna družinska zdravnica in sodelavka Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Delovala je tudi kot programska direktorica Cindi Slovenija. Med drugim je zaslužna za vzpostavitev programa Svit, ki skrbi za odkrivanje raka na debelem črevesu in danki. Kaj trenutno neizvajanje preventivnih programov kot sta Zora in Dora pomeni za prihodnost?
Kako se kot prostovoljec pridružiti humanitarcem? Na kaj moramo biti še posebej pozorni? Kje so na voljo dodatne informacije? Odgovarja Primož Jamšek s Slovenske filantropije.
Boštjan Gorenc - Pižama na svojstven način predstavlja izbrana dela naših največjih pesnikov in pisateljev iz varnega zavetja svojega doma
Valentin Vodnik se je rodil leta 1758 v Šiški, ki takrat še ni bila del Ljubljane, ampak Šiška pri Ljubljani. Pisal je pesmi, pratike in časopise, med Ilirskimi provincami pa je bil gimnazijski ravnatelj. Umrl je leta 1819, njegov kip pa stoji ob ljubljanski tržnici. Dramilo pa je naslov Vodnikove pesmi, ki je izšla v Veliki pratiki.
Fran Levstik je živel v letih med 1831 in 1887. Bil je ena najpomembnejših slovenskih javnih oseb in kulturnih ustvarjalcev svojega časa. Pisal je pesmi, pripovedi in drame, ukvarjal pa se je tudi z literarno kritiko in objavljal v časopisih. V pesmi Kako je v Korotanu si je izmislil eno Pižaminih najljubših slovenskih besed: slokobedri. Njegov Martin Krpan pa je prva slovenska umetna povest.
Kakšno je ozadje nastanka dokumentarnega filma? Kako poteka raziskava, premislek in preverjanje dejstev? Kaj pa nastopanje v dokumentarnem filmu? O tem pripovedujeta publicist, glasbeni kritik in avtor dokumentarnih filmov Igor Bašin in basist zasedbe Big Foot Mama Alen Steržaj, ki je v dokumentarnem filmu že nastopal.
Po objavi o veliki obiskanosti priljubljenih sprehajališč na Obali in Bledu zadnji marčevski vikend in zaostritvi ukrepov z omejitvami gibanja med občinami, tudi zavoljo preprečevanja najrazličnejših poškodb, se je pojavilo kar nekaj vprašanj in ugibanj povezanih s statistiko. Številke sprejetih pacientov na urgentnem bloku UKC Ljubljana so v primerjavi s številkami tistega vikenda z vikendom, ki je sledil, ko smo dodatne ukrepe torej že imeli, pravzaprav enake. Še več, številke težjih poškodb so podobne tudi za enako obdobje lani. Gašper Andrinek je za pojasnila poklical dr.Anžeta Kristana, vodjo urgentnega kirurškega bloka UKC Ljubljana.
Jaka Grčar leto in pol živi na Nizozemskem. Tja ga je poklical Tadej Košmrlj
Anton Aškerc se je rodil leta 1856 v bližini Rimskih Toplic, umrl pa leta 1912 v Ljubljani. Od leta 1880 do 1898 je služboval kot duhovnik, nato pa je postal mestni arhivar na ljubljanskem magistratu in dve leti urejal literarni mesečnik Ljubljanski zvon. Prav tam je leta 1885 prvič izšla Aškerčeva pesem Čaša nesmrtnosti, ki je pozneje našla pot tudi v njegovo prvo pesniško zbirko Balade in romance.
“Bill je soul. Bill Withers je pel življenje, pel je hrup, ki ga je doživljal kot otrok, ko je odraščal v Zahodni Virginiji na nepravi strani železniške proge. Sin rudarja je vedel vse, kar je bilo pomembno. Globoko pod zemljo je zaupanje nujnost. Ko se je igral na beli strani proge, je srkal country, na črni strani tirov je vpijal blues in gospel. In ko je prišel do prve kitare, je začel pisati songe, ki so nastajali iz izkušenj in domišljije. Če je opisoval babičine nasvete ali pač bolečino ob izgubi bližnjega, je uporabil univerzalna čustva in izbrane besede. Predvsem pa je bil interpret, kar je odpel, se me je dotaknilo. Ni bil zamerljiv. Če se je nekaj zdelo prav, je to povedal, prav tako ni bil tiho, ko je opozarjal na krivice. Življenje vseh generacij je strnil v tri songe, čeprav jih je spisal in odpel veliko, veliko več. Bill je bil in bo ostal soul,” pravi Andrej Karoli.
Sašo Hribar je vodja ekipe ustvarjalcev Radia Ga Ga, razvedrilno-humoristične-satirične radijske oddaje. V začetku aprila je minilo trideset let, odkar je oddaja na sporedu na Prvem programu Radia Slovenija.
Ugotovitev policije je, da letno obravnava približno 80.000 različnih kaznivih dejanj, od tega kar več tisoč primerov nasilja v družinskem okolju. Nasilje se najpogosteje dogaja med družinskimi člani oziroma partnerji. Glede na raziskave so v več kot 90 odstotkih žrtve nasilja ženske, večkrat pa so žrtve tudi otroci in starejši. Kaj pa v času socialne izolacije, ko se pri marsikaterem že tako nasilnem človeku psihično in fizično trpinčenje drugih samo še poveča.
Breda Kutin, predsednica Zveze potrošnikov Slovenije o tem, kako je z odpovedjo potovanj, ...
Jerneja Jošar, diplomirana agronominja ima drugačno mnenje o vrtnarjenju, kot ga poznamo iz starih knjig in običajev. Zavzema se za to, da bi ga ljudem približala, saj mnogim še vedno predstavlja muko.
Opis: Kako srbeče pete v planinskih čevljih prepričati, da ostanejo doma in kako tudi sedaj ohranjati planinsko kondicijo? Idej za delo doma je ogromno, pa tudi splošno fizično kondicijo se da vzdrževati v vseh pogojih. Nekaj nam jih je povedal Matjaž Šerkezi, aplinist, gorski reševalec in sodelavec Planinske zveze Slovenije.
Neveljaven email naslov