Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Julija lani so proti Marsu poletele kar tri misije – kitajska, ameriška in misija Združenih arabskih emiratov. Prva je rdeči planet na začetku februarja dosegla arabska sonda Marsovo upanje, le dan pozneje še kitajska, čez dober teden pa še ameriška odprava. Slednja je na površini rdečega planeta tudi uspešno odvrgla marsovski rover, ki je na Zemljo že poslal prve posnetke. Preostali dve uspešno krožita okoli Marsa in prav tako pošiljata prve podatke. Kaj si od marsovskih misij obetajo znanstveniki na Zemlji pa več v pogovoru z dr. Tomažem Zwittrom, profesorjem astronomije, astrofizike in kozmologije na Fakulteti za matematiko in fiziko.
Profesor astronomije, astrofizike in kozmologije Tomaž Zwitter o tem, kaj si od marsovskih misij obetajo znanstveniki na Zemlji
Julija lani so proti Marsu poletele kar tri misije, kitajska, ameriška in misija Združenih arabskih emiratov. Prva je rdeči planet na začetku februarja dosegla arabska sonda Marsovo upanje, le dan pozneje še kitajska, čez dober teden pa še ameriška odprava. Ta je na površini rdečega planeta tudi uspešno odvrgla marsovski rover, ki je na Zemljo že poslal prve posnetke. Preostali dve uspešno krožita okoli Marsa in prav tako pošiljata prve podatke.
Združeni arabski emirati so relativno nov igralec na področju osvajanja vesolja, ki so najverjetneje pomanjkanje tradicije in znanja kompenzirali z denarjem. Na vprašanje, ali so večino tehnologije preprosto uvozili oz. kupili, profesor dr. Tomaž Zwitter odgovarja:
"Ko razvijate takšno misijo, želite ustvariti ravnovesje. Na eni strani želite, da se domača znanost nauči in tehnologija usposobi, na drugi strani pa nikakor ne želite odkrivati tople vode."
Združeni arabski emirati so za ZDA, Sovjetsko zvezo, Indijo in Evropo (ESA) postali peta entiteta, ki je dosegla rdeči planet. Šesta pa je Kitajska, ki je dosegla Mars s sondo Tjaven 1. Tudi zanjo je bil to zgodovinski polet, predvsem pa ima ambicioznejše načrte kot Arabci. Sonda, ki se je že utirila, je sestavljena iz orbiterja, pristajalnika in roverja. Kakšne načrte imajo torej Kitajci na Marsu?
"Če govorimo tukaj o neki vrsti vesoljske tekme, torej da pokažeš, da si določen igralec, bi mogoče malo hudomušno pripomnil. Leta 2014 je bila svetovna srenja presenečena nad tem, da je Indijcem s popolnoma lastno misijo uspelo narediti nekaj, kar so Združeni arabski emirati februarja. Seveda je bil tukaj določen manko Kitajske, saj ona tega takrat ni naredila. Ideja je iti na Mars, se utiriti, pristati in se celo voziti okoli z vozilom. Če jim bo vse to uspelo, bodo nedvomno prvi igralec, ki mu bo to uspelo v enem zamahu. Mešanica tehnološkega razvoja, nacionalnega ponosa, pa seveda zavedanja za investiranje v tovrstne tehnologije jih pelje naprej."
Združene d ržave so po skoraj natanko desetih letih na Mars dostavile novo samohodno vozilo. Rover perseverance je varno na tleh, le kakšno minuto po pristanku pa so na Zemljo prišle tudi prve fotografije, ki sta jih posneli varnostni kameri na spredku in zadku vozila. Kaj se je v teh dneh od pristanka do danes že zgodilo z roverjem, kaj vse je že opravil in kaj ga še čaka?
"Najprej je seveda treba vse stestirati. Zato so začeli že prižigati določene instrumente, da preverijo, ali delajo, kot so predvideli. Počasi in previdno se postavlja celotna misija v pogon. To pa bo trajalo še kakšna dva tedna."
Julija lani so proti Marsu poletele kar tri misije – kitajska, ameriška in misija Združenih arabskih emiratov. Prva je rdeči planet na začetku februarja dosegla arabska sonda Marsovo upanje, le dan pozneje še kitajska, čez dober teden pa še ameriška odprava. Slednja je na površini rdečega planeta tudi uspešno odvrgla marsovski rover, ki je na Zemljo že poslal prve posnetke. Preostali dve uspešno krožita okoli Marsa in prav tako pošiljata prve podatke. Kaj si od marsovskih misij obetajo znanstveniki na Zemlji pa več v pogovoru z dr. Tomažem Zwittrom, profesorjem astronomije, astrofizike in kozmologije na Fakulteti za matematiko in fiziko.
Profesor astronomije, astrofizike in kozmologije Tomaž Zwitter o tem, kaj si od marsovskih misij obetajo znanstveniki na Zemlji
Julija lani so proti Marsu poletele kar tri misije, kitajska, ameriška in misija Združenih arabskih emiratov. Prva je rdeči planet na začetku februarja dosegla arabska sonda Marsovo upanje, le dan pozneje še kitajska, čez dober teden pa še ameriška odprava. Ta je na površini rdečega planeta tudi uspešno odvrgla marsovski rover, ki je na Zemljo že poslal prve posnetke. Preostali dve uspešno krožita okoli Marsa in prav tako pošiljata prve podatke.
Združeni arabski emirati so relativno nov igralec na področju osvajanja vesolja, ki so najverjetneje pomanjkanje tradicije in znanja kompenzirali z denarjem. Na vprašanje, ali so večino tehnologije preprosto uvozili oz. kupili, profesor dr. Tomaž Zwitter odgovarja:
"Ko razvijate takšno misijo, želite ustvariti ravnovesje. Na eni strani želite, da se domača znanost nauči in tehnologija usposobi, na drugi strani pa nikakor ne želite odkrivati tople vode."
Združeni arabski emirati so za ZDA, Sovjetsko zvezo, Indijo in Evropo (ESA) postali peta entiteta, ki je dosegla rdeči planet. Šesta pa je Kitajska, ki je dosegla Mars s sondo Tjaven 1. Tudi zanjo je bil to zgodovinski polet, predvsem pa ima ambicioznejše načrte kot Arabci. Sonda, ki se je že utirila, je sestavljena iz orbiterja, pristajalnika in roverja. Kakšne načrte imajo torej Kitajci na Marsu?
"Če govorimo tukaj o neki vrsti vesoljske tekme, torej da pokažeš, da si določen igralec, bi mogoče malo hudomušno pripomnil. Leta 2014 je bila svetovna srenja presenečena nad tem, da je Indijcem s popolnoma lastno misijo uspelo narediti nekaj, kar so Združeni arabski emirati februarja. Seveda je bil tukaj določen manko Kitajske, saj ona tega takrat ni naredila. Ideja je iti na Mars, se utiriti, pristati in se celo voziti okoli z vozilom. Če jim bo vse to uspelo, bodo nedvomno prvi igralec, ki mu bo to uspelo v enem zamahu. Mešanica tehnološkega razvoja, nacionalnega ponosa, pa seveda zavedanja za investiranje v tovrstne tehnologije jih pelje naprej."
Združene d ržave so po skoraj natanko desetih letih na Mars dostavile novo samohodno vozilo. Rover perseverance je varno na tleh, le kakšno minuto po pristanku pa so na Zemljo prišle tudi prve fotografije, ki sta jih posneli varnostni kameri na spredku in zadku vozila. Kaj se je v teh dneh od pristanka do danes že zgodilo z roverjem, kaj vse je že opravil in kaj ga še čaka?
"Najprej je seveda treba vse stestirati. Zato so začeli že prižigati določene instrumente, da preverijo, ali delajo, kot so predvideli. Počasi in previdno se postavlja celotna misija v pogon. To pa bo trajalo še kakšna dva tedna."
Ko se voziš tako dolgo časa, da se vmes vreme trikrat spremeni, si počasi res že na Šentviški planoti. Tako je nekdo pred leti opisal prihod na trikotnik med Baško grapo, dolino Idrijce in Cerkljanskim, kjer je mladim pred 15-imi leti padlo na pamet, da bi tam organizirali velik rock koncert. Ideja je zaživela in nastala je Gora rocka. Ni pa ostalo samo pri tem, Gora je z leti postajala vedno večja, Šentviška planota pa bolj in bolj znana, vsaj konec junija. Kakšno pa je sicer življenje v krajih, kjer brez avta ne gre, kjer ni trgovine, niti bankomata? Ne nujno slabo. In kako se reče domačinom na Prapetnem brdu, kjer je bil tudi Val 202? Zelo težko.
Tolmin se vsako poletje spremeni v mesto festivalov, predvsem glasbenih. Vseeno pa je zdaj že srce festivalskega dogajanja ob sotočju Soče in Tolminke Soča Outdoor. Gre predvsem za športno prireditev, organizatorji pa od prve izvedbe upoštevajo smernice trajnostnih športnih dogodkov in zelene politike, kot jo je v Zeleni shemi slovenskega turizma opredelila Slovenska turistična organizacija. Pred začetkom sedme izvedbe festivala se je iz Tolmina oglasil Aleš Smrekar.
Nesporna junakinja slovenske osamosvojitve je pravica naroda do samoodločbe, načelo mednarodnega prava, povezano tudi s številnimi zatrtimi hrepenenji narodov in manjšin. Na naši poti do samostojnosti je odigrala zelo pomembno vlogo. Pri iskanju rešitev pa ne smemo zanemariti vloge posameznika, pravi dr. Mitja Žagar z Inštituta za narodnostna vprašanja, gost prazničnega dopoldneva na Valu 202. Z njim se je pogovarjala Tatjana Pirc. Foto: Osebni arhiv
Od hiše do mesta so poimenovali razstavo svojih projektov študentke in študenti ljubljanske Fakultete za arhitekturo, kjer so med drugim iskali odgovore na številne aktualne problematike slovenskih in tujih mest ter predstavili svojo vizijo razvoja okolja ter slovenske družbe. Lotili so se problema praznih stavb in njihovega oživljanja.
Original conversation with dr. Christine Jones Forman and dr. Bill Forman in English. Originalni pogovor z astronomoma dr. Christine Jones Forman in dr. Billom Formanom v angleščini.
Ob letošnjih obletnicah Everest 40 let in 70 let Športnega uredništva na Radiu Slovenija smo se ob tem, ko Val 202 praznuje 47 let, spomnili, kako je bil prav slednji eden prvih radiev na svetu, ki je omogočil prve radioamaterske prenose poročanja iz baznega tabora pod Everestom.
14. junij je svetovni dan krvodajalcev in ob tej priložnosti se je Aleš Smrekar srečal z Lidijo Svetelšek, glavno medicinsko sestro na oddelku za preskrbo s krvjo na Zavodu za transfuzijsko medicino. Medicinske sestre in tehniki zdravstvene nege so namreč v transfuzijsko verigo vpeti od začetka do konca.
V tretjem in zadnjem kvizu Lepo je biti mala bela celica so se pomerili trije bivši: bivši hip-hop estradnik, bivša prvakinja v bivši državi v taborniškem deseteroboju in bivši rezervist na klopi lokalnega košarkarskega kluba.
V drugem krogu kvazi kviza so se (spet) spopadli trije največji umi: Mojca Širok, Boštjan Gorenc - Pižama in Franci Kek.
12. junija 1929 se je rodila Ana Frank, pred natanko devetdesetimi leti, torej. Zato se bomo danes spomnili na dnevnik in na izjemno deklico, ki ga je pisala. Spomnili se bomo njene tragične zgodbe, predvsem pa sporočila o grozotah, ki se ne smejo nikoli več ponoviti. Tatjana Pirc se je pogovarjala z Borisom Hajdinjakom, direktorjem Sinagoge Maribor, in doktorico Dragico HarAmija, ki raziskuje literaturo, povezano s holokavstom.
V prvem kvizu Lepo je biti mala bela celica so se pomerili trije bivši: bivši hip-hop estradnik, bivša prvakinja v bivši državi v taborniškem deseteroboju in bivši rezervist na klopi lokalnega košarkarskega kluba.
Mineva sedemdeset let od izida antiutopičnega romana 1984, ki ga je napisal britanski pisatelj George Orwell. To je bilo in še vedno je zelo brano delo, predvsem zaradi izjemno natančnega opisa totalitarištičnega režima, pa tudi prikaza, kako je človek proti oblasti nemočen. V času hladne vojne je bilo delo 1984 take vrste knjiga, zaradi katere si lahko šel tudi v zapor, na Kitajskem pa je njena prodaja še danes prepovedana. Orweel v knjigi predstavi tudi besedna zveza Veliki brat, ki pooseblja vseobsegajoč nadzor državljanov. Dr. Nikolai Jeffs s koprske Fakultete za humanistične študije je napisal spremno besedo k slovenskem prevodu Tine Mahkota leta 2004 in se strinja, da kar je takrat zvenelo kot nepredstavljivo, nam je danes čisto vsakdanje. Nenehen nadzor se izvaja še konkretneje kot v knjigi, mi pa smo vse to sprejeli.
70 let mineva od izida enega najbolj preproških romanov 20. stoletja - antiutopičnega romana Georga Orwella 1984. Na tej povezavi lahko prusluhnete celotnemu pogovoru z dr. Nikolaijem Jeffsom, ki je napisal spremno besedo k prevodu Tine Mahkota iz leta 2004. O tem, kako je prevod odmeval v socialistični Jugoslaviji, do tega da si lahko zaradi takšne knjige pristal tudi v zaporu.
Ob lanskem dnevu v spomin na Primoža Trubarja je dr. Kozma Ahačič napisal:"Prve knjige je napisal za bralce, ki jih še sploh ni bilo in ki si takšnih knjig sploh še niso želeli." Delal je stvari, ki so se zdele nemogoče in vedel, kaj hoče doseči. S tem nam je še danes lahko za zgled, je prepričan predstojnik Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša.
Filozofinja dr. Renata Salecl razmišlja o izzivih človeka sedanjosti in prihodnosti. O tem, kako bo človek prihodnosti moral poiskati konsenz okrog uporabe umetne inteligence in ohranitve ideje demokracije, bolj premišljeno reševati paradokse izbire, se soočati z družbenimi pritiski, nadzorom, izgorelostjo ... Zakaj je upanje v mladih? Intervju je del serije Quo vadis, človek?! Naroči se na podkast: www.val202.si/frekvencax Avtor: Luka Hvalc
Raziskava kampanje Parkiraj izgovore drugam! Ne na mesta, rezervirana za invalide je pokazala, da je kršiteljev, ki neupravičeno zasedejo parkirna mesta za invalide manj kot pred nekaj leti. Predvsem se je zmanjšal delež mlajših kršiteljev, zavest o pomenu teh parkirišč se počasi, a vztrajno spreminja. A še vedno je prevelik delež tistih, ki brez slabe vesti zasedejo invalidom namenjeno parkirno mesto in sploh ne pomislijo, kakšne nevšečnosti lahko povzročijo gibalno oviranim.
In the series Cities of the Future, the authors of the science themed radio series “Frekvenca X” are on a search for small tricks and big ideas on how to build better cities of tomorrow. We take a look at the incredible speed of urbanisation around the world, numerous climate issues that cities are facing, the effects of urban greenery, the importance of spatial planning for better urban traffic and the necessity of including inhabitants in the planing process for the future. Authors: Jan Grilc, Luka Hvalc and dr. Dan Podjed *Oddaja v angleškem jeziku je bila pripravljena za potrebe udeležbe na mednarodnem tekmovanju, ni bila namenjena predvajanju v etru Vala 202.
Neveljaven email naslov