Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kako učinkovit je nadzor nad delodajalci, ki kršijo delavske pravice? O tem sta v Vročem mikrofonu govorili glavna inšpektorica za delo, predstavnica Finančne uprave in generalni direktor Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje.
Kako učinkovit je nadzor nad delodajalci, ki kršijo delavske pravice? Delodajalci se zelo hitro prilagajajo spremembam na trgu dela in so na zakonodajne spremembe pripravljeni še pred njihovo uveljavitvijo, pravi glavna inšpektorica za delo Nataša Trček in dodaja: “Tudi svetovalne in odvetniške firme svetujejo, kje so luknje, da se lažje krši zakonodajo. Žal.” Inšpektorat za delo opravi največ nadzorov v gradbeni dejavnosti. Zadnja leta ugotavljajo, da je še več kršitev v trgovinah in gostinstvu. Tako v zasebnem kot javnem sektorju je veliko kršitev pri spoštovanju delovnega časa, zagotavljanju počitka, dopusta. V zadnjem mesecu se na trgu dela pojavlja pomanjkanje delavcev za delovna mesta, pri katerih se zagotavlja le minimalna plača. Po mnenju Trčkove nismo daleč od tega, da bodo delodajalci prisiljeni spoštovati pravice delavcev, ker jih sicer ne bodo dobili. Inšpektorat za delo ima od 40 do 43 inšpektorjev na področju delovnih razmerij, kar je malo, saj je poslovnih subjektov, ki jih nadzirajo, več kot 200 tisoč. Od tega je 170 tisoč takšnih, ki povprečno zaposlujejo malo več kot enega delavca.
Nataša Trček: “Tudi svetovalne in odvetniške firme svetujejo, kje so luknje, da se lažje krši zakonodajo. Žal.”
Pri neizplačanih plačah in obveznih prispevkih Inšpektorat za delo sodeluje s Finančno upravo (Furs), ki nadzoruje delodajalce in ukrepa ob ugotovitvi nepravilnosti. Na Fursu lahko vsak preveri, ali je delodajalec zanj obračunal in plačal obvezne prispevke. Leta 2015 so dobili 16100 takšnih vlog, lani pa 13500. Zinka Prunk s Finančne uprave je povedala, da več kot 95 odstotkov delodajalcev, ki oddajo predpisane obračune, prispevke poravna prostovoljno. Pri drugih skušajo te obveznosti prisilno izterjati. Tudi pri tretjini bolj problematičnih delodajalcev” je Furs uspešen. Finančna uprava vsak mesec na svoji spletni strani objavlja seznam delodajalcev, ki ne predložijo predpisanih obračunov. Takšnih neplačnikov je 4500, kar je sedem odstotkov vseh delodajalcev. Več kot polovica je delodajalcev v enoosebni družbi. Torej zaposlujejo le sami sebe.
Zinka Prunk, Furs: “Število kršiteljev upada, a ne toliko, kot bi si mi želeli.”
Tudi na Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje lahko zaposleni pogledajo v svoje evidence. Se še vedno dogaja, da delavec pride na ZPIZ urejat vse potrebno za upokojitev, pa tam šokiran izve, da ima v svoji delovni dobi obdobja, ko mu delodajalec ni plačeval prispevkov? Marijan Papež, generalni direktor ZPIZ: “Vsak dan veliko ljudi pride k nam, a čedalje manj je takšnih, ki so šokirani zaradi podatka o neplačanih prispevkih, se pa včasih tudi še zgodi.”
Kako se ob vseh teh nadzorih lahko zgodi, da čistilke nekega podjetja ugotovijo, da jim že dve leti ne plačujejo prispevkov? Glavna inšpektorica za delo Nataša Trček pojasnjuje: “V državi bi morala biti institucija, prek katere že po prvem neizplačilu plač, prispevkov tak subjekt ne bi mogel več poslovati. Kot je bil na primer nekdanji SDK …” O tem se govori že leta, kdo je tisti, ki to preprečuje? Nataša Trček: “Težko rečem, kdo je tisti. Slovenija je preveč pričakovala od proste gospodarske pobude, nekateri delodajalci nimajo občutka, kaj je njihova dolžnost. Ustanavljanje in delovanje podjetij je treba omogočiti le tistim, ki so ustrezni podjetniki.”
Na Inšpektoratu za delo so tik pred zagonom šestletnega projekta Odpravimo konflikte na delovnem mestu. Za izvedbo bodo namenili 1,9 milijona evrov, 80 odstotkov bo prispeval Evropski socialni sklad. Poleg mirnega posredovanja v sporih med delavci in delodajalci bodo delodajalcem svetovali tudi na področju usposabljanja, zdravja in varnosti pri delu, saj opažajo, da najrazličnejše zunanje službe delodajalcem zaradi lastnega zaslužka svetujejo marsikaj, kar sploh ni potrebno. Menijo namreč, da se lahko razmere na trgu dela izboljšajo tudi z večjim znanjem delavcev in delodajalcev. To je res, a pri nepoštenih delodajalcih brez palice (kazni) ne bo šlo.
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Kako učinkovit je nadzor nad delodajalci, ki kršijo delavske pravice? O tem sta v Vročem mikrofonu govorili glavna inšpektorica za delo, predstavnica Finančne uprave in generalni direktor Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje.
Kako učinkovit je nadzor nad delodajalci, ki kršijo delavske pravice? Delodajalci se zelo hitro prilagajajo spremembam na trgu dela in so na zakonodajne spremembe pripravljeni še pred njihovo uveljavitvijo, pravi glavna inšpektorica za delo Nataša Trček in dodaja: “Tudi svetovalne in odvetniške firme svetujejo, kje so luknje, da se lažje krši zakonodajo. Žal.” Inšpektorat za delo opravi največ nadzorov v gradbeni dejavnosti. Zadnja leta ugotavljajo, da je še več kršitev v trgovinah in gostinstvu. Tako v zasebnem kot javnem sektorju je veliko kršitev pri spoštovanju delovnega časa, zagotavljanju počitka, dopusta. V zadnjem mesecu se na trgu dela pojavlja pomanjkanje delavcev za delovna mesta, pri katerih se zagotavlja le minimalna plača. Po mnenju Trčkove nismo daleč od tega, da bodo delodajalci prisiljeni spoštovati pravice delavcev, ker jih sicer ne bodo dobili. Inšpektorat za delo ima od 40 do 43 inšpektorjev na področju delovnih razmerij, kar je malo, saj je poslovnih subjektov, ki jih nadzirajo, več kot 200 tisoč. Od tega je 170 tisoč takšnih, ki povprečno zaposlujejo malo več kot enega delavca.
Nataša Trček: “Tudi svetovalne in odvetniške firme svetujejo, kje so luknje, da se lažje krši zakonodajo. Žal.”
Pri neizplačanih plačah in obveznih prispevkih Inšpektorat za delo sodeluje s Finančno upravo (Furs), ki nadzoruje delodajalce in ukrepa ob ugotovitvi nepravilnosti. Na Fursu lahko vsak preveri, ali je delodajalec zanj obračunal in plačal obvezne prispevke. Leta 2015 so dobili 16100 takšnih vlog, lani pa 13500. Zinka Prunk s Finančne uprave je povedala, da več kot 95 odstotkov delodajalcev, ki oddajo predpisane obračune, prispevke poravna prostovoljno. Pri drugih skušajo te obveznosti prisilno izterjati. Tudi pri tretjini bolj problematičnih delodajalcev” je Furs uspešen. Finančna uprava vsak mesec na svoji spletni strani objavlja seznam delodajalcev, ki ne predložijo predpisanih obračunov. Takšnih neplačnikov je 4500, kar je sedem odstotkov vseh delodajalcev. Več kot polovica je delodajalcev v enoosebni družbi. Torej zaposlujejo le sami sebe.
Zinka Prunk, Furs: “Število kršiteljev upada, a ne toliko, kot bi si mi želeli.”
Tudi na Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje lahko zaposleni pogledajo v svoje evidence. Se še vedno dogaja, da delavec pride na ZPIZ urejat vse potrebno za upokojitev, pa tam šokiran izve, da ima v svoji delovni dobi obdobja, ko mu delodajalec ni plačeval prispevkov? Marijan Papež, generalni direktor ZPIZ: “Vsak dan veliko ljudi pride k nam, a čedalje manj je takšnih, ki so šokirani zaradi podatka o neplačanih prispevkih, se pa včasih tudi še zgodi.”
Kako se ob vseh teh nadzorih lahko zgodi, da čistilke nekega podjetja ugotovijo, da jim že dve leti ne plačujejo prispevkov? Glavna inšpektorica za delo Nataša Trček pojasnjuje: “V državi bi morala biti institucija, prek katere že po prvem neizplačilu plač, prispevkov tak subjekt ne bi mogel več poslovati. Kot je bil na primer nekdanji SDK …” O tem se govori že leta, kdo je tisti, ki to preprečuje? Nataša Trček: “Težko rečem, kdo je tisti. Slovenija je preveč pričakovala od proste gospodarske pobude, nekateri delodajalci nimajo občutka, kaj je njihova dolžnost. Ustanavljanje in delovanje podjetij je treba omogočiti le tistim, ki so ustrezni podjetniki.”
Na Inšpektoratu za delo so tik pred zagonom šestletnega projekta Odpravimo konflikte na delovnem mestu. Za izvedbo bodo namenili 1,9 milijona evrov, 80 odstotkov bo prispeval Evropski socialni sklad. Poleg mirnega posredovanja v sporih med delavci in delodajalci bodo delodajalcem svetovali tudi na področju usposabljanja, zdravja in varnosti pri delu, saj opažajo, da najrazličnejše zunanje službe delodajalcem zaradi lastnega zaslužka svetujejo marsikaj, kar sploh ni potrebno. Menijo namreč, da se lahko razmere na trgu dela izboljšajo tudi z večjim znanjem delavcev in delodajalcev. To je res, a pri nepoštenih delodajalcih brez palice (kazni) ne bo šlo.
V Evropi smo trenutno priča enemu najbolj nenavadnih predsedovanj Svetu Evropske unije. Madžarska je predsedovanje prevzela 1. julija, a že do zdaj dvignila toliko prahu kot najbrž še nobena država pred njo. Viktor Orban je takoj zagnal diplomatsko ofenzivo, ki jo je poimenoval mirovna misija.
V dveh tednih se je zemljevid ameriške politične krajine popolnoma spremenil. Najprej poskus atentata, ki ga je Donald Trump odlično izkoristil za pridobivanje nove podpore, nato še odstop Joeja Bidna od kandidature za drugi predsedniški mandat. Že štiri mesece pred volitvami lahko torej kampanjo označimo za zgodovinsko. Kdo ima v novih okoliščinah več možnosti? Kako spretni bodo morali biti v Demokratski stranki, da bi njihova najverjetnejša kandidatka Kamala Harris lahko dosegla zmago na novembrskih volitvah? Kako se na spremembe odziva javnost?
Nobenega zdravila ni, s katerim bi vam čudežno skopnela teža. No, vsaj tako se je reklo do nedavnega. Potem ko je pred nekaj leti prišlo na trg kot nova sila v boju zoper sladkorno bolezen, se je vmes izkazalo, da je uspešno tudi pri hujšanju. Ozempic ni več le farmacevtski pojem, ampak predvsem popkulturni in finančni fenomen, ob čemer se v tokratni oddaji sprašujemo, ali ni navdušenje nad njim preuranjeno in kaj dejansko pomeni iskanje idealne teže z njim.
Pomladi je dvignila prah informacija o načrtih za privatizacijo Pošte Slovenije. Na srečo se je izkazalo, da gre za lažno novico, saj ta državna družba ostaja med strateškimi naložbami. Preverili smo, kaj se dogaja v ozadju in kaj pravijo poštni delavci na terenu in kaj uprava.
Po podatkih Mednarodnega združenja estetskih kirurgov je bil lani najpogostejši kirurški poseg liposukcija, sledila sta ji povečanje dojk in operacija vek. Najpogostejša nekirurška posega sta bila uporaba botulin toksina oziroma botoksa in polnil s hialuronsko kislino. V Sloveniji registra estetskih posegov sicer nimamo, a tudi pri nas se vse več ljudi odloča za estetske posege različnih vrst. Kjer pa je povpraševanje, je tudi črni trg, predvsem na področju nekirurške estetike, torej vbrizgavanja hialuronskih polnil in botoksa. Kdo pri nas lahko izvaja tovrstne posege in kakšne so lahko posledice nestrokovno opravljenih, smo preverili v Vročem mikrofonu.
Je prodaja beljakovinskih prehranskih dodatkov nuja ali marketinški trik? Ali vas bolj prepriča embalaža navadnega pudinga ali tista, na kateri piše dodanih 20 g beljakovin? Kako šibki smo ljudje, ko gre za prehransko svetovanje, in kako hitro podležemo nekaterim praznim obljubam? O tako imenovani proteinomaniji bomo govorili v tokratnem Vročem mikrofonu. In se spraševali, ali je več beljakovin tudi zares bolje za naše telo.
Bolgarija je s slovenske perspektive slabo poznana članica Evropske unije. Pred dnevi so imeli že šeste parlamentarne volitve v treh letih, ki pa niso prinesle konca politični nestabilnosti. Največja sistemska težava te 6,5-milijonske države je korupcija, ki poleg inflacije in najnižjih plač v Evropski uniji zavira že nekaj časa napovedan prevzem evra. Poleg čudovitih gora in obale pa Bolgarija premore tudi pozitivne zgodbe in vizije. V reportaži od blizu spoznamo politično, družbeno, znanstveno, kulturno, podjetniško … Bolgarijo.
V zadnjih letih se dogaja največji prenos premoženja od revnih k bogatim v zgodovini. Število premožnih še nikoli ni bilo tako visoko kot v 2023. Kako v kontekstu globalnih izkoriščevalskih trendov preiti v trajnostne ekonomske modele, ki poslovno uspešnost združujejo z ekološko odgovornostjo in družbeno pravičnostjo? Kako inovativne prakse spreminjajo gospodarstvo in poslovne modele in postajajo vzor trajnostne preobrazbe?
Oddajanje stanovanj v kratkoročni najem se je v zadnjih letih močno povečalo. Število nepremičnin iz Slovenije, ki se oglašujejo na spletni platformi Airbnb, se je po podatkih, ki so jih objavili na Ministrstvu za gospodarstvo, turizem in šport, od leta 2015 do leta 2023 povečalo za 400 odstotkov. Skoraj polovica vseh nepremičnin je samo v petih občinah, v Ljubljani, Piranu, na Bledu, v Kopru ter v Kranjski Gori. Pristojno ministrstvo je zato v javno obravnavo poslalo osnutek novega Zakona o gostinstvu, ki na področju kratkoročnih najemov uveljavlja številne spremembe. Oči javnosti pa so najbolj uprte v del zakona, ki predvideva novo omejitev dni za ponudnike kratkoročnega najema. Kako na zakon gledajo sobodajalci in predstavniki turističnih zavodov?
Zdi se, da je zadnja leta med študenti kot pomoč pri učenju močno razširjena uporaba farmakoloških sredstev za krepitev kognitivnih sposobnosti. Čeprav gre po večini za načeloma varna zdravila, ki se predpisujejo predvsem za zdravljenje hiperaktivnosti in narkolepsije, pa njihova uporaba pri zdravih posameznikih prinaša določena nepotrebna tveganja. Kako varno je jemanje tako imenovanih pametnih drog? Kako učinkovite so in kakšna tveganja prinašajo?
Čigavo je geslo: Kdor ne skače, ni Sloven'c? S ponarodelim navijaškim vzklikom se lahko poistoveti vsakdo. Poteza trgovca, ki je pridobil pravice za njegovo uporabo, je razjezila mnoge. Kako bo ukrepal olimpijski komite, kaj pravijo navijači in ali lahko Urad za intelektualno lastnino razveljavi svojo odločitev?
Prihajajoče volitve v Evropski parlament niso prve, ki jih razglašamo za prelomne. V katerih za javnost relevantnih pogledih to vendarle so, se pogovajamo s strokovnjakom za mednarodne odnose dr. Markom Lovcem s Fakultete za družbene vede v Ljubljani. Z njegovo pomočjo skušamo osvetliti mednarodnopolitični kontekst s prevladujočimi vplivi na potek predvolilnih kampanj ter obravnavati poglavitne teme, ki zaznamujejo letošnjo predvolilno dinamiko: vojni v Ukrajini in Palestini ter (nezakonite) migracije in porast priljubljenosti apologetov skrajno desničarskih ideologij.
Povprečen Slovenec ve o sodobni Romuniji približno toliko kot povprečen Romun o moderni Sloveniji: tako rekoč ničesar. Diktator Ceausescu, grof Drakula, slikovita Transilvanija in avtomobilsko podjetje Dacia so ponavadi edine asociacije na to dinamično državo, ki leži med Črnim morjem in Karpati na Balkanu. Od leta 2007 je članica Evropske unije in od takrat tudi eno najhitreje rastočih gospodarstev v njej, zato niti ni čudno, da so Romuni med najbolj naklonjenimi evropskim integracijam izmed vseh Evropejcev. Kakšno je ozračje v državi v supervolilnem letu, ko bodo imeli v Romuniji ne le evropske in hkrati lokalne, ampak do konca leta še predsedniške in parlamentarne volitve?
Zagotovo ste sami že doživeli, če niste ravno tip človeka, ki bi se na morju nastavljal soncu, da ste ob prihodu domov prejeli začudene poglede in vprašanja: "Si sploh bila na morju? Saj si bela kot jogurt!". Sinonim za obisk morja je bila namreč zagorela koža. Z leti se je sicer ozaveščenost o škodljivosti sonca in nujnosti zaščite pred njim povečala, a še vedno ne dovolj, če pogledamo statistiko obolevnosti za kožnim rakom, predvsem malignim melanomom, ki se še vedno povečuje. Ob svetovnem dnevu Sonca še enkrat ponovimo osnove zaščite kože pred UV-sevanjem in pomen samopregledovanja, ki lahko vam ali bližnjemu reši življenje, saj je melanom 100-odstotno ozdravljiv, če je odkrit dovolj zgodaj.
Nikolaj Krastev je bolgarski politični analitik, novinar in urednik. Je odličen poznavalec dogajanja na Zahodnem Balkanu, dolga leta je bil dopisnik iz Beograda, dopisniški mandat je preživel tudi v Moskvi. Sestaja se z rusko opozicijo in je o njej posnel televizijski dokumentarec. Pogovarjamo se o dogajanju v regiji, o vplivu Rusije in Turčije. Kakšna je prihodnost Balkana in zakaj bi lahko Slovenija bolje izkoristila svoje dobro ime. Tudi o tem, zakaj ničesar ne vemo o Bolgariji, kjer bodo imeli že šeste volitve v samo treh letih. *Vsebina je del projekta I know EU/ Tu EU 2024, ki ga sofinancira Evropska unija.
Gospodarska, migrantska, covidna, zdravstvena, podnebna, energetska kriza, vojna za vojno … Nenehna kriza postaja nova normalnost. Kakšen način vladanja bolj ustreza krizi, kako se v krizi odziva pravo, kako mediji? Kako nenehna kriza vpliva na neenakost?
Pred natanko enim tednom je skupina študentov zasegla prostore Fakultete za družbene vede. Protest, ki so ga poimenovali "Nič tišine do svobodne Palestine", je bil eden odmevnejših študentskih protestov v zadnjem času. Zdi se, da so ti po 60. in 70. letih prejšnjega stoletja kar nekako zamrli. Najodmevnejši so v zadnjem času zagotovo propalestinski študentski protesti v Združenih državah Amerike.
Razmere na trgu dela so danes povsem drugačne, kot so bile še pred nekaj leti. Brezposelnost je rekordno nizka, delodajalci pa med seboj tekmujejo za najbolj iskane kadre, zanimivi so postali ljudje s statusom invalida in pa kadri, ki jih še pred tremi leti ne bi zaposlili pod nobenim pogojem.
Lahko bi se vprašali kako je mogoče, da neko umetniško delo v tujini doseže vrednost več kot 150 milijonov evrov, kot na primer slika Marilyn Monroe, ki jo je ustvaril Andy Warhol in so zanjo leta 2022 iztržili več kot 176 milijonov evrov. Največji trg zbirateljev je ameriški, zelo močna je Kitajska, med evropskimi so to Francija, Nemčija, Italija, Anglija. Močni umetniški trgi so torej tisti, ki imajo v ozadju močno ekonomijo. Pri nas umetniških slik, za katere bi iztržili sedemmestni znesek, ni. V Sloveniji so po tržni vrednosti v vrhu dela slikarja in grafika Zorana Mušiča, pa tudi naših impresionistov Groharja, Jakopiča in Jame. Tisti, ki se odločijo podati v ta, predvsem "drag šport", pa morajo biti zelo pozorni. Na trgu, predvsem na spletu, so tudi ponaredki saj tam kjer je povpraševanje, je tudi ponarejanje, pa naj gre za umetniška dela, drage kamne ali hrano.
Makedonija velja za eno večjih osmoljenk med državami. Zaradi zahtev Grčije se je celo preimenovala, vmes postala članica Nata, zdaj pa njeno približevanje Evropski uniji blokira Bolgarija. Od leta 2019 se država z imenom Severna Makedonija spoprijema z rednimi političnimi krizami, na volitvah bodo jutri izbrali tako novega predsednika kot nov parlament, saj je vlada pred tedni odstopila. Povprečne plače in pokojnine so nizke, življenjski stroški se povečujejo, zato ni čudno, da v državi vladata dve epidemiji: korupcija in izseljevanje. Kakšna prihodnost čaka najbolj južno republiko nekdanje Jugoslavije, na čem gradijo optimizem, kako domovino vidijo Makedonci, ki živijo v Sloveniji …
Neveljaven email naslov