Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob okoljskih in zdravstvenih argumentih se vse bolj poraja vprašanje, kako dolgo bo delovanje TEŠ 6 ob cenah emisijskih kuponov še financno zdržno. Dolg HSE že znaša 640 milijonov evrov. Odšli smo med rudarje, ki tudi ob izbruhih metana in vdorih vode živijo za rudnik in verjamejo, da bi ustavitev TEŠ 6 pomenila socialno bombo, pogovarjali pa smo se tudi z okoljevarstveniki, ki so prepricani, da razogličenje Slovenije ponuja tudi velikanske gospodarske priložnosti.
Ob okoljskih in zdravstvenih argumentih se vse bolj zastavlja vprašanje, kako dolgo bo delovanje TEŠ 6 ob cenah emisijskih kuponov še finančno zdržno
"Cene CO2 kuponov so že tako visoke, da je delovanje premogovnih elektrarn v Evropi nerentabilno. To se jasno kaže tudi pri delovanju TEŠ-a. V finančni študiji delovanja TEŠ-a do 2030 smo ocenili, da bo TEŠ v tem desetletju pridelav 870 milijonov evrov izgube. Izkazalo se je, da so tudi te ocene bile preveč konservativne in da TEŠ že zdaj dela izgubo približno 100 milijonov evrov na leto. Tudi najhitrejša letnica zaprtja 2033 je preveč oddaljena in je resno treba razmisliti, kako naprej, sploh kar se tiče delavcev v Šaleški dolini in prestrukturiranja regije." - Tomislav Tkalec, Focus
S tem se ne strinjajo rudarji. V velenjskem rudniku jih dela 950:
Jože Virbnik je vodja odkopa 31 let: "Malo je smešno, da bomo namesto moderne termoelektrarne Šoštanj uvažali elektriko iz bivše Jugoslavije, ki ima zelo zastarele termo objekte."
Tilen Repolusk pa v rudniku dela šesto leto, star je 27 let. "Jaz se vidim tukaj, nikjer drugje. S srcem in dušo sem knap in ne razmišljam o ničemer drugem. Zdaj sem v letih, ko bi si kupil stanovanje, a kdo ti bo dal kredit, če govorimo o letnici 2033. Že kot otrok sem vedel, da bom knap. V moji družini so bili vsi knapi. Drugje se ne vidim, kot tu. Ne vem, kaj bom, če bo slučajno prišlo do tega."
Sindikalisti se niso pripravljeni pogajati o zaprtju prej kot leta 2042. Predsednik Sindikata Premogovnika Velenje Simon Lamot pravi, da nihče od zaposlenih ne sme ostati brez zaposlitve oziroma socialne varnosti, ki bo omogočala približno enak življenjski standard.
Tomislav Tkalec iz Fokusa meni, da možnosti za to, da bi TEŠ deloval do leta 2042, ni: "Če TEŠ in HSE ne bosta mogla odplačati kredita za izgradnjo TEŠ 6, bo morala država pokriti preostanek in bomo vsi davkoplačevalci morali plačati za to, da bo termoelektrarna delovala nekaj let."
Prestrukturiranje pa ne pomeni nujno samo izgub. Razogličenje je namreč postalo velik posel in lahko postane tudi finančna priložnost. Na mizi je vse več, tudi nasprotujočih si študij, pridružila se jim je tudi analiza gospodarskih priložnosti razogličenja za Slovenijo. Tim Taylor je Novozelandec iz zavoda Korimako, ki živi na Ptuju in vodi inicativo Thriving Communities, ki skuša podpreti skupnosti na področju jugovzhodne Evrope pri nujnih spremembah. V prvi analizi so preučili samo polovico slovenskih emisij.
"Če bi te emisije zmanjšali za 80 odstotkov, 40 odstotkov do leta 2030, bi potrebovali približno 10 milijardno investicijo, toda povrnilo bi se skoraj 300 odstotkov. Večina na račun prihrankov v zdravstvu. Namesto osredotočenosti na izgubo bi se morali vprašati, kakšna je priložnost v razogličenju." - Tim Taylor
1266 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Ob okoljskih in zdravstvenih argumentih se vse bolj poraja vprašanje, kako dolgo bo delovanje TEŠ 6 ob cenah emisijskih kuponov še financno zdržno. Dolg HSE že znaša 640 milijonov evrov. Odšli smo med rudarje, ki tudi ob izbruhih metana in vdorih vode živijo za rudnik in verjamejo, da bi ustavitev TEŠ 6 pomenila socialno bombo, pogovarjali pa smo se tudi z okoljevarstveniki, ki so prepricani, da razogličenje Slovenije ponuja tudi velikanske gospodarske priložnosti.
Ob okoljskih in zdravstvenih argumentih se vse bolj zastavlja vprašanje, kako dolgo bo delovanje TEŠ 6 ob cenah emisijskih kuponov še finančno zdržno
"Cene CO2 kuponov so že tako visoke, da je delovanje premogovnih elektrarn v Evropi nerentabilno. To se jasno kaže tudi pri delovanju TEŠ-a. V finančni študiji delovanja TEŠ-a do 2030 smo ocenili, da bo TEŠ v tem desetletju pridelav 870 milijonov evrov izgube. Izkazalo se je, da so tudi te ocene bile preveč konservativne in da TEŠ že zdaj dela izgubo približno 100 milijonov evrov na leto. Tudi najhitrejša letnica zaprtja 2033 je preveč oddaljena in je resno treba razmisliti, kako naprej, sploh kar se tiče delavcev v Šaleški dolini in prestrukturiranja regije." - Tomislav Tkalec, Focus
S tem se ne strinjajo rudarji. V velenjskem rudniku jih dela 950:
Jože Virbnik je vodja odkopa 31 let: "Malo je smešno, da bomo namesto moderne termoelektrarne Šoštanj uvažali elektriko iz bivše Jugoslavije, ki ima zelo zastarele termo objekte."
Tilen Repolusk pa v rudniku dela šesto leto, star je 27 let. "Jaz se vidim tukaj, nikjer drugje. S srcem in dušo sem knap in ne razmišljam o ničemer drugem. Zdaj sem v letih, ko bi si kupil stanovanje, a kdo ti bo dal kredit, če govorimo o letnici 2033. Že kot otrok sem vedel, da bom knap. V moji družini so bili vsi knapi. Drugje se ne vidim, kot tu. Ne vem, kaj bom, če bo slučajno prišlo do tega."
Sindikalisti se niso pripravljeni pogajati o zaprtju prej kot leta 2042. Predsednik Sindikata Premogovnika Velenje Simon Lamot pravi, da nihče od zaposlenih ne sme ostati brez zaposlitve oziroma socialne varnosti, ki bo omogočala približno enak življenjski standard.
Tomislav Tkalec iz Fokusa meni, da možnosti za to, da bi TEŠ deloval do leta 2042, ni: "Če TEŠ in HSE ne bosta mogla odplačati kredita za izgradnjo TEŠ 6, bo morala država pokriti preostanek in bomo vsi davkoplačevalci morali plačati za to, da bo termoelektrarna delovala nekaj let."
Prestrukturiranje pa ne pomeni nujno samo izgub. Razogličenje je namreč postalo velik posel in lahko postane tudi finančna priložnost. Na mizi je vse več, tudi nasprotujočih si študij, pridružila se jim je tudi analiza gospodarskih priložnosti razogličenja za Slovenijo. Tim Taylor je Novozelandec iz zavoda Korimako, ki živi na Ptuju in vodi inicativo Thriving Communities, ki skuša podpreti skupnosti na področju jugovzhodne Evrope pri nujnih spremembah. V prvi analizi so preučili samo polovico slovenskih emisij.
"Če bi te emisije zmanjšali za 80 odstotkov, 40 odstotkov do leta 2030, bi potrebovali približno 10 milijardno investicijo, toda povrnilo bi se skoraj 300 odstotkov. Večina na račun prihrankov v zdravstvu. Namesto osredotočenosti na izgubo bi se morali vprašati, kakšna je priložnost v razogličenju." - Tim Taylor
Kaj vse nam sporočajo aktualni podatki, kaj lahko izluščimo iz njih in kaj je mogoče napovedati za prihodnje tedne?
Med ukrepi tretjega paketa oranžne faze vlada predvideva tudi ponovno zaprtje ne nujne zdravstvene in zobozdravstvene dejavnosti. Toda podatki Registra raka Slovenije, ki je prvi na svetu izdal članek, s katerim je pokazal vpliv epidemije covid-19 na raka, kažejo, da se je število diagnosticiranih zmanjšalo tudi do 30 odstotkov. Kakšne bodo posledice tega in kaj bi pomenila ponovna ustavitev zdravstvenega sistema?
Novo študijsko leto, ki se začenja v četrtek, predvideva hibridni model, kombinacijo študija na daljavo in študija s fizično prisotnostjo na fakulteti. S sogovorniki razmišljamo, česa smo se med študijem na daljavo že naučili ter kakšne so prednosti in slabosti takšnega študija. Zanimalo nas bo tudi, kaj hibridni model študija pomeni z vidika izgradnje psihosocialnih odnosov med študenti in kako na daljavo uspešno graditi akademsko skupnost.
Kaj pa, če v tujini obležimo s covidom-19? Verjetnost je majhna, a bodimo pripravljeni. Zgodi se lahko marsikaj. Andrej Šter z MZZ pravi: "Naj ljudje tokrat ne računajo, da bo čarobna palčka poslala ponje letalo, helikopter ali taksi, čudežne rešitve ne bo ..." Tatjana Pirc je zbrala informacije o pravicah, ki jih imamo v državah, v katerih velja evropska kartica zdravstvenega zavarovanja, pregledala je komercialna zavarovanja, ki krijejo stroške, povezane z zdravljenjem covida-19 v tujini, opisuje pa tudi srhljivo zgodbo o tem, kaj je z veljavno evropsko kartico v Sloveniji doživel gospod S., ki je zdravstveno zavarovan na Švedskem.
Ob prazniku slovenskega športa bo predsednik Mednarodnega olimpijskega komiteja Tomas Bach slovenski športni doprinos v naslednjih minutah postavil v širši okvir. Pojasnil bo, zakaj ga slovenski uspeh na Touru navdušuje in zakaj je naklonjen olimpijskim igram v različnih državah. Thomas Bach je Slovenijo obiskal v ponedeljek, ko se je srečal s slovenskim političnim vrhom, sodeloval pa je tudi na dobrodelnem dogodku fundacije Mira Cerarja, ki pomaga športnikom iz socialno ogroženih družin. Anja Hlača Ferjančič ga je med drugim vprašala, če bo prav on tisti, ki se bo dokončno odločil, če prestavljene olimpijske igre v Tokiu bodo in kaj lahko naredi za to, da bi tudi športniki iz komercialno manj zanimivih panog dobili svoj del pozornosti.
Na kakšen način je Rogaško Slatino zaznamovala epidemija, kakšne so možnosti za mlade in zakaj dolina pod Janino (ne) potrebuje najvišji razgledni stolp v državi? Reportaža iz enega najstarejših slovenskih krajev z zdraviliškim turizmom, ki se je skozi zgodovino ves čas prilagajal (predvsem tujim) gostom. Od avstrijskih plemičev in italijanske gospode do ruskih oligarhov.
Policija ob južni meji v sodelovanju z vojsko in s pomočjo sodobne tehnologije išče prebežnike. Ljudje se pri prebijanju skozi rezilno žico pogosto porežejo, zato jim morajo policisti in policistke nuditi tudi prvo pomoč. Turistični delavci, kljub turističnim bonom, ki so reševali sezono, večinoma ne odobravajo rezilne žice ob Kolpi. Lokalno prebivalstvo ne vidi veliko prebežnikov, že dalj časa pa ni videlo tudi varde, ki jim vzbuja nelagodje.
V prvih dveh tednih pouka so okužbe z novim koronavirusom potrdili v več šolah, tako pri učencih kot pri učiteljih. Nekateri zato ostajajo doma in pouk nadaljujejo na daljavo, drugi hodijo v šolo in se spopadajo s številnimi omejitvami. Komu koristijo, kako uspešno jih šole lahko izvajajo z omejenimi kadri in koliko je okrnjen učni proces? Pojasnjuje Gregor Pečan, predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev osnovnega in glasbenega šolstva Slovenije.
Kadar želimo pokazati, da smo s storitvijo res zadovoljni, je najobičajnejši način, da ob plačevanju pustimo nekaj napitnine. A v zadnjih mesecih je eno izmed splošnih priporočil NIJZ tudi to, naj raje plačujemo negotovinsko, brezstično, s karticami ter tako zmanjšamo možnost prenosa koronavirusa prek kovancev in bankovcev. Ampak kaj če želimo napitnino 'plačati' s kartico? Zakaj pri nas delavci predvsem pa delodajalci vztrajajo pri gotovinski napitnini in zakaj dajanje napitnine s karticami brez težav poteka v sosednji Avstriji?
Hitra nezakonita odpuščanja, izkoriščanje subvencije za skrajšanje polnega delovnega časa, pomanjkanje delavcev iz tujine, čezmerno delo tistih, ki so tukaj, psihični pritisk, pretrgane družinske vezi. Telefoni v Delavski svetovalnici pregorevajo. O tem, kaj se dogaja pod površino na trgu dela po strmem padcu gospodarstva zaradi protikoronskih ukrepov, o tem, se je Goraz Rečnik pogovarjal z Goranom Lukićem.
Včeraj se je tudi uradno končalo najbolj neobičajno šolsko leto v sodobni zgodovini. Medtem ko so bile šolske oblasti z izvedbo šolanja na daljavo nadvse zadovoljne, so starši in nekateri učitelji in strokovnjaki opozarjali, da je bilo predvsem pri otrocih, ki za tako šolanje niso imeli dobrih razmer ali pa so že prej potrebovali veliko strokovne pomoči, vse prej kot uspešno. Da so se nekateri iz šolanja povsem umaknili, da so ocene le redkim dale realni odraz pridobljenega znanja in da so se poglobile duševne stiske, anksioznsti, samopoškodbe in tudi število poskusov samomora. S kakšno popotnico danes vstopajo v novo šolsko leto predvsem tisti, ki jim šola povzroča stiske in težave? Jana Vidic je v Vročem mikrofonu gostila klinično psihologinjo dr. Matejo Hudoklin, direktorico Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše v Ljubljani.
Agencija za komunikacijska omrežja in storitve Republike Slovenije (AKOS) je objavila informativni memorandum za podelitev frekvenc. Kako bo agencija zagotavljala učinkovito konkurenco med ponudniki prizemnih sistemov, ki zagotavljajo brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve? Kako na to vpliva listina o varnosti omrežij 5G, ki so jo podpisale Slovenija in Združene države Amerike? Pogovor z direktorico AKOSA mag. Tanjo Muha.
Letos se zaradi zdravstvene krize najrazličnejši letni proračuni še težje oblikujejo kot po navadi. Tudi letni finančni razrez Študentske organizacije Univerze v Ljubljani ni izjema. Študentski parlament je prejšnji četrtek sicer v drugem branju sprejel popravljeno inačico, ki pa je številne hudo razočarala, nekatere pa celo postavila pred zid. Nenadoma se je med zavodi, ki delujejo v okviru ljubljanskega ŠOU, pred nerešljivo uganko znašel Radio Študent, še lani ob polstoletnici delovanja tako čislana radijska postaja posebnega pomena. Letos pa kljub apriornemu zategovanju pasu vseh sodelavcev zaradi koronakrize Radio Študent z dodeljenimi sredstvi ne bo obdržal glave nad vodo. *ŠOU mora naprej (pa RŠ tudi)
Študentje zgodovinsko veljajo za upornike, generatorje sprememb, borce za pravičnost in človekove pravice. Zadnja leta se zdi, da je ost organizirane študentske kritike, ki jo še vedno morda preveč romantiziramo z legendarnim uporom leta 1968, popolnoma zamrla. Tudi med epidemijo so bile študentske organizacije praktično nevidne, druge interesne skupine so jih popolnoma preglasile, študente je pogrešati v javnih razpravah, ponujajo zelo malo res prebojnih konceptov, alternativnih pogledov na razvoj in prihodnost Slovenije. Kje so razlogi za pasivnost in zakaj niso slovenski študenti v prvih vrstah aktivnega državljanstva?
Ker potrebujemo dobre zračne povezave s svetom, preverjamo prebujanje in oživljanje letalskega prometa v Sloveniji, sprašujemo, kako ambiciozno bo pri tem sodelovala država, če bo pomagala letališčem in organizirano spodbujala tuje letalske družbe, da pridejo k nam … Kako žive in uresničljive so pobude o ustanovitvi nacionalnega letalskega prevoznika? Na vprašanja Tatjane Pirc odgovarjajo: Simon Zajc, ministrstvo za gospodarstvo, Aleš Mihelič, ministrstvo za infrastrukturo, Zmago Skobir, Fraport Slovenija.
O (ne) spremenjenih razmerah na trgu dela po epidemiji bomo razmišljali s profesorico sociologije dela dr. Aleksandro Kanjuo Mrčela s Fakultete za družbene vede Univerze v Ljubljani. Bomo v bodoče več delali od doma? Kaj se lahko spremeni na prekariziranem trgu dela? Kaj pomenijo trenutni ukrepi za reševanje zaposlenosti in gospodarstva?
Šmarje pri Jelšah je občina na stičišču Kozjanskega in Obsotelja z 10.000 prebivalci. Koronavirus je tam najsrditeje zarovaril in zahteval osemintrideset smrtnih žrtev. Kraj kljub temu ni klonil pred nepričakovanim bremenom, med sabo se je povezalo več kot sto prostovoljcev in danes, dober mesec po tem, ko so tam odkrili zadnjega pozitivnega z boleznijo covid 19, s ponosom ugotavljajo, da jim je zdravstvena preizkušnja prinesla tudi kaj pozitivnega. O sledeh, ki jih je koronavirusna kriza pustila v tem kozjansko-obsoteljskem kraju: od žalostnih zgodb v domu za starejše do iskrivih prostovoljskih iniciativ in šmarskega argoja.
Poleg zdravstvene krize zaradi koronavirusa, se zdi, da Evropsko unijo in njene države članice veliko bolj pestijo druge krize, ki so se sicer nakazovale še preden se je novi koronavirus razpasel po stari celini. Dejstvo je, da se je evropski projekt znašel pred novimi izzivi. Čeprav se zdi, da je v ospredju zgolj gospodarska kriza, Evropsko unijo globoko načenja tudi kriza demokracije in vladavine prava. Najmočnejši voditelji držav Evropske unije v zadnjih tednih ves čas opozarjajo na to, da države članice same ne bodo zmogle prebroditi prihajajoče krize. Želijo si več Evrope, toda kakšne? V kateri smeri naj gre evropska demokracija in njena pravna ureditev? Sogovorniki: prof. dr. Bojan Bugarič, Univerza v Sheffieldu, red. prof. dr. Marko Pahor, Ekonomska fakulteta v Ljubljani, in Mojca Širok, dopisnica iz Bruslja.
O prvih ugotovitvah po odprtju šol so spregovorili predsednik Zveze ravnateljev OŠ Gregor Pečan, predstojnica območne enote Zavoda RS za šolstvo Ljubljana Miriam Stanonik in predsednica Zveze srednjih šol Fani Al Mansour.
V teh časih se njenega pomena vse bolj zavedamo. Leta 1970 je bila splošna stopnja prehranske samooskrbe pri nas več kot sedemdesetodstotna, leta 2008 le še petdesetodstotna in se še naprej manjša. Ali nas mora skrbeti in kakšna je rešitev?
Neveljaven email naslov