Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Čeprav so se na srednjih šolah ta teden začeli popravni izpiti, so bili vsaj do zdaj ravnatelji prepuščeni sami sebi. Ravno danes potekajo sestanki z ministrstvom, do zdaj, tik pred vrati novega šolskega leta, s strani ministrstva niso dobili nobenih jasnih navodil. Gorazd Rečnik se je pred današnjimi sestanki pogovarjal s Fani Al-Mansour iz Zveze srednjih šol, predsednikom Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregorjem Pečanom ter predsednico Zveze aktivov staršev Laro Romih. Zakaj so prepričani, da smo med državami, ki so trenutno najslabše pripravljene na novo šolsko leto? Dopisnica Polona Fijavž pa bo predstavila, kako v novo šolsko leto vstopajo v Nemčiji.
Med starši podobna razdeljenost kot v družbi
Čeprav so se na srednjih šolah ta teden začeli popravni izpiti, so bili vsaj do zdaj ravnatelji prepuščeni samim sebi. Ravno danes potekajo sestanki s pristojnim ministrstvom, do zdaj, tik pred vrati novega šolskega leta, z izjemo obvestila glede mask, razkuževanja in prezračevanja prostorov, z ministrstva niso dobili nobenih jasnih navodil.
"Smo med državami, ki so trenutno najslabše pripravljene na novo šolsko leto," je prepričana predsednica Zveze srednjih šol in dijaških domov Fani Al-Mansour, predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregor Pečan pa dodaja, da v zakonu nikjer ne piše, da so šole dolžne delati ukrepe s področja zdravstva. "Država je prevalila cel kup teh ukrepov, od sledenja in opredeljevanja kontaktov do izdajanja karantenskih odločb."
Nekateri ravnatelji srednjih šol so se samovoljno odločili, da morajo zaposleni priti v šolo testirani, da se ne bi pojavili starši, ki bi jih obtožili za prenos okužbe.
"Na osnovnih šolah je skupina staršev zelo odločno proti kakršnim koli ukrepom, ker se sklicuje, da so ti nezakoniti. Spravljajo se na ravnatelje, ki naj bi zakonodajo poznali bolje od vseh pravnikov in bi morali že v trenutku, ko so bili odloki objavljeni, vedeti, da so nezakoniti. Potem so tu še maske, ki so najbolj osovražen ukrep od vseh. Druga skupina staršev bi si želela, da pouk poteka na daljavo, dokler sta še kakršna koli sled epidemije in možnost, da se kdo okuži. Od ministrstva pravne podpore ne dobimo. Prav tako ne od inšpektorata, razen tega, da hodijo zelo pridno kontrolirat, ali nosimo maske in imamo nastavljene razkužilnike." – Gregor Pečan
V srednješolskem prostoru burijo duhove informacije z ministrstva, da naj bi se dijaki, ki niso prebolevniki ali cepljeni, v primeru rdeče faze obvezno testirali. "To je za nas, ki vodimo izobraževalne procese, grozljivo. To pomeni razslojevanje dijakov. Vsi dijaki morajo biti v šoli. Šolniki smo že dokazali, da šole niso bile prostor prenosa okužb v preteklem obdobju. To, da bi morali dijaki plačevati teste, je grozljivo." – Fani Al-Mansour
Če se bo zaprl javni prevoz, opozarja predsednica Zveze srednjih šol in dijaških domov, se bodo zaprle tudi srednje šole, predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregor Pečan pa izpostavlja velike kadrovske težave, če bodo šole morale zagotavljati izpolnjevanje pogoja PCT.
"Kdo sploh dela raziskavo, kakšne so posledice dolgoročnega in pogostega testiranja za zaposlene?!" – Fani Al-Mansour
"Pobudi sta bili samotestiranje in da bi končno že prišli na teste s slino." – Gregor Pečan
Predsednica Zveze aktivov staršev Slovenije Lara Romih opozarja, da bi morali narediti več glede prezračevalnih sistemov, in pravi, da je med starši podobna zmeda kot v družbi. "Eni za cepljenje, drugi proti, eni za PTC, drugi proti. Tudi otroci se med seboj pogovarjajo o tem, kdo se bo cepil, kdo ne."
Stanje drugod
Starši spremljajo tudi to, kar se dogaja v drugih državah. "V Italiji učiteljem lahko grozi odpoved delovnega razmerja, na Danskem pa covid nikakor ni na prvem mestu poročanja, ni nobene panike. To so ti ekstremi."
Kot poroča Polona Fijavž, se je v Nemčiji novo šolsko leto začelo z obljubo zvezne ministrice za šolstvo Anje Karliczek iz CDU, da v tem šolskem letu šol ne bodo več zapirali, prav tako je izključila kakršnokoli možnost, da bi za necepljene otroke veljala drugačna pravila kot za cepljene. Prisotnost pri pouku je znova obvezna. Pravila pred začetkom šolskega leta so bila povsem jasna; šolsko leto se začne s testiranjem trikrat na teden, pouk poteka v polnih razredih, prav tako vse obšolske dejavnosti, vključno s športnimi aktivnostmi, pevskimi zbori. Nemška vlada je lani vložila 500 milijonov evrov v zračne filtre – ne samo za šolske, ampak za vse javne prostore, tudi muzeje in gledališča, a so šele sredi junija letos namenili dodatnih 200 milijonov evrov za čistilne filtre za šole in vrtce, čeprav bi to lahko storili bistveno prej. A denar je od srede junija že razdeljen in v Berlinu so v poletnih počitnicah namestili 8 tisoč naprav za čiščenje zraka, dodatnih 3 tisoč jih bodo do jesenskih počitnic. Kot je dejal minister za gospodarstvo Peter Altmeier, želijo, da pouk poteka kar se da običajno, tudi ob povečanju števila primerov okužbe. Kljub opozorilom nekaterih, da morajo biti pri odpiranju šol previdnejši, in kritikam zaradi ukinjanja mask je za zdaj prevladala logika, da so otroci v preteklem letu utrpeli dovolj škode. Ministrica za izobraževanje v deželi Brandenburg Britta Ernst: "Otroke smo poučevali doma in imeli izmenično pouk, da bi tako zmanjševali ter preprečevali število okužb in prispevali k temu, da starejši ne bi zbolevali ter umirali. To je bila cena, ki so jo otroci in mladi plačali v Nemčiji. In to zdaj ni več potrebno."
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Čeprav so se na srednjih šolah ta teden začeli popravni izpiti, so bili vsaj do zdaj ravnatelji prepuščeni sami sebi. Ravno danes potekajo sestanki z ministrstvom, do zdaj, tik pred vrati novega šolskega leta, s strani ministrstva niso dobili nobenih jasnih navodil. Gorazd Rečnik se je pred današnjimi sestanki pogovarjal s Fani Al-Mansour iz Zveze srednjih šol, predsednikom Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregorjem Pečanom ter predsednico Zveze aktivov staršev Laro Romih. Zakaj so prepričani, da smo med državami, ki so trenutno najslabše pripravljene na novo šolsko leto? Dopisnica Polona Fijavž pa bo predstavila, kako v novo šolsko leto vstopajo v Nemčiji.
Med starši podobna razdeljenost kot v družbi
Čeprav so se na srednjih šolah ta teden začeli popravni izpiti, so bili vsaj do zdaj ravnatelji prepuščeni samim sebi. Ravno danes potekajo sestanki s pristojnim ministrstvom, do zdaj, tik pred vrati novega šolskega leta, z izjemo obvestila glede mask, razkuževanja in prezračevanja prostorov, z ministrstva niso dobili nobenih jasnih navodil.
"Smo med državami, ki so trenutno najslabše pripravljene na novo šolsko leto," je prepričana predsednica Zveze srednjih šol in dijaških domov Fani Al-Mansour, predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregor Pečan pa dodaja, da v zakonu nikjer ne piše, da so šole dolžne delati ukrepe s področja zdravstva. "Država je prevalila cel kup teh ukrepov, od sledenja in opredeljevanja kontaktov do izdajanja karantenskih odločb."
Nekateri ravnatelji srednjih šol so se samovoljno odločili, da morajo zaposleni priti v šolo testirani, da se ne bi pojavili starši, ki bi jih obtožili za prenos okužbe.
"Na osnovnih šolah je skupina staršev zelo odločno proti kakršnim koli ukrepom, ker se sklicuje, da so ti nezakoniti. Spravljajo se na ravnatelje, ki naj bi zakonodajo poznali bolje od vseh pravnikov in bi morali že v trenutku, ko so bili odloki objavljeni, vedeti, da so nezakoniti. Potem so tu še maske, ki so najbolj osovražen ukrep od vseh. Druga skupina staršev bi si želela, da pouk poteka na daljavo, dokler sta še kakršna koli sled epidemije in možnost, da se kdo okuži. Od ministrstva pravne podpore ne dobimo. Prav tako ne od inšpektorata, razen tega, da hodijo zelo pridno kontrolirat, ali nosimo maske in imamo nastavljene razkužilnike." – Gregor Pečan
V srednješolskem prostoru burijo duhove informacije z ministrstva, da naj bi se dijaki, ki niso prebolevniki ali cepljeni, v primeru rdeče faze obvezno testirali. "To je za nas, ki vodimo izobraževalne procese, grozljivo. To pomeni razslojevanje dijakov. Vsi dijaki morajo biti v šoli. Šolniki smo že dokazali, da šole niso bile prostor prenosa okužb v preteklem obdobju. To, da bi morali dijaki plačevati teste, je grozljivo." – Fani Al-Mansour
Če se bo zaprl javni prevoz, opozarja predsednica Zveze srednjih šol in dijaških domov, se bodo zaprle tudi srednje šole, predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregor Pečan pa izpostavlja velike kadrovske težave, če bodo šole morale zagotavljati izpolnjevanje pogoja PCT.
"Kdo sploh dela raziskavo, kakšne so posledice dolgoročnega in pogostega testiranja za zaposlene?!" – Fani Al-Mansour
"Pobudi sta bili samotestiranje in da bi končno že prišli na teste s slino." – Gregor Pečan
Predsednica Zveze aktivov staršev Slovenije Lara Romih opozarja, da bi morali narediti več glede prezračevalnih sistemov, in pravi, da je med starši podobna zmeda kot v družbi. "Eni za cepljenje, drugi proti, eni za PTC, drugi proti. Tudi otroci se med seboj pogovarjajo o tem, kdo se bo cepil, kdo ne."
Stanje drugod
Starši spremljajo tudi to, kar se dogaja v drugih državah. "V Italiji učiteljem lahko grozi odpoved delovnega razmerja, na Danskem pa covid nikakor ni na prvem mestu poročanja, ni nobene panike. To so ti ekstremi."
Kot poroča Polona Fijavž, se je v Nemčiji novo šolsko leto začelo z obljubo zvezne ministrice za šolstvo Anje Karliczek iz CDU, da v tem šolskem letu šol ne bodo več zapirali, prav tako je izključila kakršnokoli možnost, da bi za necepljene otroke veljala drugačna pravila kot za cepljene. Prisotnost pri pouku je znova obvezna. Pravila pred začetkom šolskega leta so bila povsem jasna; šolsko leto se začne s testiranjem trikrat na teden, pouk poteka v polnih razredih, prav tako vse obšolske dejavnosti, vključno s športnimi aktivnostmi, pevskimi zbori. Nemška vlada je lani vložila 500 milijonov evrov v zračne filtre – ne samo za šolske, ampak za vse javne prostore, tudi muzeje in gledališča, a so šele sredi junija letos namenili dodatnih 200 milijonov evrov za čistilne filtre za šole in vrtce, čeprav bi to lahko storili bistveno prej. A denar je od srede junija že razdeljen in v Berlinu so v poletnih počitnicah namestili 8 tisoč naprav za čiščenje zraka, dodatnih 3 tisoč jih bodo do jesenskih počitnic. Kot je dejal minister za gospodarstvo Peter Altmeier, želijo, da pouk poteka kar se da običajno, tudi ob povečanju števila primerov okužbe. Kljub opozorilom nekaterih, da morajo biti pri odpiranju šol previdnejši, in kritikam zaradi ukinjanja mask je za zdaj prevladala logika, da so otroci v preteklem letu utrpeli dovolj škode. Ministrica za izobraževanje v deželi Brandenburg Britta Ernst: "Otroke smo poučevali doma in imeli izmenično pouk, da bi tako zmanjševali ter preprečevali število okužb in prispevali k temu, da starejši ne bi zbolevali ter umirali. To je bila cena, ki so jo otroci in mladi plačali v Nemčiji. In to zdaj ni več potrebno."
Nov vršilec dolžnosti glavnega inšpektorja za delo Luka Lukić napoveduje bistveno spremembo metode dela do zdaj pogosto neučinkovite in kadrovsko podhranjene inšpekcije, ki bo temeljila na jasnih prioritetah. Kako se bo v krizi inšpektorat lotil najbolj problematičnih področij in podjetij ter na kak način bo preprečeval in kaznoval anomalije, kot je pereče omejevanje sindikalnega delovanja? Izpostavljamo tudi konkreten primer kršitev delavskih pravic v tujih podjetjih, ki delajo na velikih gradbenih projektih v Sloveniji.
Prav v teh dneh po domovih marsikje že zaganjajo peči in odpirajo radiatorje, ob tem pa se številnih polašča strah pred previsokimi stroški. Energetski strokovnjaki pritrjujejo, da je pred nami turbulentna jesen, razmere so kaotične in napovedi, kako bo čez mesec ali dva, so negotove. A kljub temu lahko preverimo, po kakšnih osnovnih ukrepih lahko posežemo doma, da bomo energetsko varčnejši, in kaj pomenijo vladni ukrepi za zmanjševanje energetske draginje: kdo si lahko obeta najdražje položnice in kdo celo prihranke? Pozabili nismo niti na okoljevarstveno vprašanje: zaradi varčevanja bo v peči romalo marsikaj, kar utegne močno onesnažiti zrak.
Kako se racionalno vesti v obdobju draginje in ali se prebivalci Slovenije spet pogosteje odpravljajo po nakupe čez mejo?
Družba Slovenski državni gozdovi je podjetje v lasti Republike Slovenije. Gospodarijo in skrbijo za približno 20 odstotkov vseh slovenskih gozdov, med strateškimi cilji, ki jim sledijo, pa je tudi dobičkonosno gospodarjenje. To v praksi pomeni, da optimizirajo prodajne cene ter razvijajo lastne kapacitete sečnje in transporta. V njihovi ponudbi storitev fizičnim osebam je med drugim tudi možnost nakupa lesa za kurjavo. V času pred kurilno sezono, ko so cene vseh energentov poskočile in ko se je povpraševanje povečalo, nas je poklical poslušalec, ki pri družbi Slovenski državni gozdovi naroča in kupuje drva že vrsto let. Opozoril nas je, da so prodajo ustavili in da naročil ne sprejemajo več. Zato smo se prejšnji teden zapeljali v Kočevje in to tudi preverili.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Z Robertom D. Kaplanom, novinarjem in politologom, ki ga je ameriška revija Foreign Policy dvakrat uvrstila med najpomembnejših sto mislecev sveta, se je Andrej Stopar pogovarjal o njegovi najnovejši knjigi Jadran, o Sloveniji, Balkanu, Ukrajini, Rusiji in seveda o ameriških interesih.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Plačevanje, vsakodnevno izkušnjo nas vseh, si vsak predstavlja in privošči po svoje
Vsak lahko postane žrtev predsodkov in diskriminacije. Tudi tisti, ki napadajo, temu ne morejo ubežati.
Med ukrepi proti epidemiji se je povečalo število staršev, ki so se za svoje otroke odločili za šolanje na domu ali na daljavo. Ob tem se odpirajo številna vprašanja tako o takem načinu šolanja kot o samem izobraževalnem sistemu.
24. avgust 2022, dan ukrajinske neodvisnosti in pol leta od začetka večje ruske agresije na Ukrajino. Ukrajinci pravijo, da dejanska vojna na njihovih tleh poteka že od aneksije Krima leta 2014. Po podatkih Združenih narodov je v tej vojni v zadnjih šestih mesecih življenje izgubilo 5500 civilistov, iz Ukrajine je zbežalo več kot 6,6 milijona ljudi, še sedem milijonov pa jih je notranje razseljenih. Buča, Irpin, Mariupol in številna druga mesta so postala znana po vsem svetu po ruskih vojnih zločinih. Medtem ruska propaganda ne pojenja, kvečjemu ravno obratno, se zdi, da se je s sankcijami še dodatno okrepila. Tako kot ne pojenja vojna, ampak postaja vojna izčrpavanja pravijo nekateri analitiki, ob tem pa se spreminja tudi svet.
Minuli teden so pri Slovenskem združenju za požarno varstvo in Zavodu za gradbeništvo Slovenije organizirali seminar na temo “Požar ne pozna dopusta - izzivi pri načrtovanju in gašenju stavb”. Med predavatelji je bil tudi vrhunski strokovnjak za požarno varnost José Torero, ki je sodeloval pri preiskovanju večjih požarov zadnjih desetletij, kot so zrušitev Svetovnega trgovskega centra, požar v zgodovinski stavbi Notre Dame in požar londonske stolpnice Grenfell Tower. Izpostavil je aktualne težave s katerimi se pri načrtovanju in gradnji stavb srečujejo inženirji, pri gašenju požarov pa predvsem gasilci.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Gasilci smo za občino, kakor koli nas trepljajo po rami, nebodigatreba, dokler je mir. V zadnjih tednih se je znova izkazalo, da ko je treba pomagati, znamo stopiti skupaj. Pripadniki sil za zaščito in reševanje, od civilne zaščite, policije, vojske in prostovoljci, predvsem pa gasilci, so bili tisti, ki so se zapisali v pomoči na Krasu. Ob požaru pa je bila precej pozornosti javnosti deležna tudi tema financiranja prostovoljnega gasilstva.
Gostja v studiu je dolgoletna IBCLC-svetovalka za dojenje Alenka Benedik: kakšna je zdaj dostopna sistemska podpora ter kakšna podpora neformalnih in nevladnih skupin?
Evropski mehanizem posojanja zračnih plovil za gašenje požarov se med državami članicami EU med poletnimi katastrofalnimi požari ni najbolje obnesel. Če se ognjena stihija razplamti v več članicah istočasno, še vedno velja starodavno spoznanje, da je bog najprej sebi brado ustvaril. Po urah resnice na Krasu bi kazalo razmisliti, ali bi o samooskrbi in z njo povezani neodvisnosti lahko spregovorili tudi na področju slovenske protipožarne zaščite.
Pogovor z novo varuhinjo pravic gledalcev, poslušalcev, bralcev in uporabnikov programskih vsebin RTV Slovenije Marico Uršič Zupan.
Kako dosegljivi so ambiciozni cilji Evropske unije glede zmanjšanja izpustov zaradi prometa, če ne bomo spremenili svojega dojemanja avtomobila kot prve, tako rekoč naravne izbire za prevoz na delo, v trgovino ali na izlet?
Zadnje čase v povezavi s podnebnimi spremembami pogosto slišimo besedno zvezo "točka preloma", strokovnjaki nas vse bolj zavzeto svarijo z napovedmi, v katere vpletajo izraze, kot je "točka brez vrnitve". So to zgolj retorična orodja ali znanstveno utemeljeni pojmi? Kaj natanko pomenijo točke preloma, kakšen je njihov medsebojni vpliv in ali bomo z njimi res prestopili podnebni rubikon?
Neveljaven email naslov