Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pasma Mehiškega golega psa naj bi bila stara že več kot 3000 let. Azteki so jih darovali bogovom, zdravilci so z njimi lajšali bolečine revmatikom, najpogosteje pa so jih uporabljali za gretje. Od tod tudi rek "noč treh psov".
296 epizod
Da bi obvarovali naravo, moramo osveščati ljudi, predvsem prihodnje generacije. Živali, ki so del narave, so velikokrat prepuščene milosti in nemilosti ljudi. Ravno zato je nastal Živalski blues, ki na nevsiljiv način dopoveduje ljudem, da smo tudi mi del narave, zato moramo z njo ravnati spoštljivo in odgovorno.
Pasma Mehiškega golega psa naj bi bila stara že več kot 3000 let. Azteki so jih darovali bogovom, zdravilci so z njimi lajšali bolečine revmatikom, najpogosteje pa so jih uporabljali za gretje. Od tod tudi rek "noč treh psov".
Živali, ki so hranjene z naravno hrano, imajo boljši pretok energije in so manj dovzetne za razvoj bolezni, meni doktorica veterinarske medicine in specialistka za akupunkturo Ajda Konjedic. O tem, kako pomaga živalim do ozdravitve s pomočjo starodavne kitajske metode, je govorila z Loredano Vergan..
Pirenejski planinski pes je v sorodu z maremsko abruškim ovčarjem, bernardincem in novofundlancem. Je pravi orjak med psi. Je potomec tibetanskega mastifa, ki so ga pripeljali iz Azije. Pasma je postala znana šele v 17. stoletju. Pirenejski planinski pes ne mara samote. Če mu ne boste namenili dovolj časa, lahko začne dolgčas preganjati z laježem.
Bele dihurje uvrščamo v družino kun, ki sodijo med zveri. Telo te simpatične puhaste zverinice je dolgo in valjasto. Z repom vred doseže od 40 do 70 cm. Dihurjeve noge so kratke in močne. Samci so lahko dvakrat težji in večji od samic, njihova teža lahko preseže tudi 2 kilograma. Dihurji so družabne zverinice. Z njimi se je potrebno veliko ukvarjati. Pred nabavo dihurja moramo dobro pretehtati ali imamo pogoje za tako, sicer zelo simpatično zverinico.
Mnoga slovenska društva, med katerimi je tudi Animal Angels, pomagajo poiskati dom uličnim kužkom iz republik nekdanje Jugoslavije, kjer so psi v zelo slabem stanju. Pogovarjali smo se s posvojiteljico psov, ki je tri leta preživela v Bosni, kjer je videla hiralnice in ne azile za živali. V tem času je rešila veliko število psov in jih s pomočjo Animal Angels še vedno pomaga reševati..
V Ameriki so prvi fitnes centri za pse nastali zaradi prezaposlenih in lenih lastnikov, ki premalo sprehajajo svoje pse. Posledično psi pridobijo na prekomerni teži in pojavijo se različna obolenja. Tako so začeli pse voditi najprej na tekalne steze kasneje pa tudi na druge pasje vadbe v fitnes. V Rusiji so šli korak dlje. Omislili so sifitnes centre za pse, v katerih kondicijsko pripravljajo pse na razstave. Ne dolgo tega pa smo fitnes center za pse dobili tudi pri nas v Žalcu pri Celju. Fitko ima odprta vrata za pasemske pse in mešance. Loredana Vergan se je pozanimala, čemu vse je namenjen naš prvi slovenski fitnes za pse.
Lana Premk je svoje življenje predala kinologiji. Ima pasji salon, trudi se s prevzgojo problematičnih psov, njeni ovčarji so velikokrat na razstavah, vodnike psov uči pravila v razstavnem ringu. Doma ima leglo avstralskih ovčarjev in je zelo aktivna vodnica svojih aussiejev. S svojim delom veliko pripomore k popularnosti te pasme v Sloveniji.
Ne ljudje, tudi živali so lahko ogrožene. Kako naj domače živali pripravimo na predpraznične dni, ko bodo odmevale petarde? Kako pse obvarujemo pred stresom, ki ga povzročajo ljudje z uporabo pirotehničnih sredstev? Nezgoda lahko psa zaznamuje za celo življenje. Loredana Vergan se je pogovarjala s strokovnjakom za vedenjske motnje psov.
Irskega voljčjega hrta so na Irsko pripeljali Rimljani, Kelti so ga prvotno uporabljali pri lovu na volkove. V drugi polovici 19.stoletja so že skoraj izumrlo pasmo obnovili s starim volčjim hrtom in s škotskim jelenarjem. Danes je irski volčji hrt največji med vsemi vrstami psov in odličen družinski pes. Tega se zavedata tudi Ivan in Marga, ki sta k dvema že posvojenima hrtoma, Lajki in Enzu, pripeljala še pasemsko irsko voljčjo hrtico Dakoto.
Zakaj posvojiti psa iz zavetišča? Morda najdete odgovor na to vprašanje v Živalskem bluesu. Naša gostja je Dora Kovač.
Lov spremlja človeka že od pradavnine. Pomen lova se je skozi zgodovino korenito spreminjal. Danes razumemo lovstvo kot način življenja, je prepričan Tomaž, ki se z lovom ukvarja že osem let. Kot sam pravi, je lov veliko več kot le pogon in streljanje divjadi. Loredana Vergan ga je obiskala na lovišču, kjer najraje trenira s svojima prepeličarjema.
Conure so južnoameriške papige, ki so prevzele marsikaterega slovenskega ljubitelja ptic. Kot hišni ljubljenček se ta vrsta papig do svojega gospodarja obnaša zelo zaščitniško, skoraj tako kot pes. Znajo pa biti tudi nežne kot mačke, saj se rade crkljajo in čohajo. Več zanimivosti je v pogovoru z Loredano Vergan razkril gojitelj papig z Gorič na Notransjkem.
Kopenske želve v naravi same poskrbijo za prezimovanje. Pri nekaterih ljubiteljih teh živali, ki jih imajo v ogrevanih terarijih, želve ne hibernirajo. Pri nas na Primorskem pa želvam običajno priredimo dom na domačem vrtu ali njivi. Ko temperatura pade, se želve zagrebejo globoko v zemljo. Obstaja pa resna nevarnost zanje, če jim pri tem ne pomagamo, tako da prezimovanje zanje pripravimo v notranjih prostorih, lahko tudi v kleti, v škatli napolnjeni z zemljo, listjem in senom... Če želve prilezejo zaradi nenadnega povišanja temeprature na plano, se lahko zgodi, da zaradi nočnih zimskih temepratur poginejo, če se ne poglobijo dovolj globoko v zemljo.
Jure Simčič je vnuk velikega vinarja Edija Simčiča iz Goriških Brd. Tradicija in strast do vina sta ga, tako kot njegovega očeta, zadržala doma v rojstni vasi Vipolže. Ima pa še eno veliko ljubezen. To je novofundlandec Homer, družinski pes, ki zna pomiriti ali pa razveseliti vso družino.
Obalno zavetišče za živali ima že nekaj časa novo podobo. V njem ne skrbijo le za živali, temveč tudi za osveščenost mladih o perečem problemu brezdomih psov in mačk. Sodelujejo z vrtci, šolami in s Centrom mladih Koper. Sodelovanje pa nameravajo razširiti tudi navzven. Trenutno izmenjuejo izkušnje z nekaterimi društvi oz. zavetišči za živali, v prihodnje naj bi nabor sodelovanja še razširili.
Svetovni dan živali nas opominja na razmere v katerih živijo mnoge zapostavljene živali zaradi človeške malomarnosti. Na srečo pa se vse več ljudi zaveda pomembnosti živih bitij in narave, sredi katere bi moral biti človek najbolj prilagodljiv. Živalski blues želi ob dnevu živali posebej poudariti čut odgovornosti vseh nas in vsakega posebej, ko gre za živali.
Živalska policija je navladna organizacija, ki skrbi za zaščito živali. Z več kot 30 člani deluje po celi Sloveniji. Svojo enoto ima tudi na Goriškem. Loredana Vergan se je pozanimala, kako Živalska policija deluje.
Vsakdo si želi lepo vzgojenega psa. Pot do uspeha je pasja šola, teh v Sloveniji ne manjka. Če vas pasje obnašanje še posebej zanima, si lahko omislite tudi kinološko izobraževanje. Tako kot Katja Železnik iz Divače, ki si je tovrstno znanje pridobila na različnih tečajih. Pred kratkim se je vrnila iz Amerike, kjer je v pasji šoli preživela tri zanimive tedne.
Ena izmed legend o izvoru mačke Maine coon je, da je pasma nastala s križanjem rakuna in domače mačke. Zagotovo pa drži, da je ta velika in nežna mačka, ki je lahko težka tudi 18 kilogramov, doma v državi Maine. Več v oddaji, ki jo je pripravila Loredana Vergan.
Prvi vikend v juliju bo pravšnji za počitnice z vašim pasjim prijateljem. Živalski blues namreč napoveduje prvi Pasji kamp v dolini Soče, na katerega se lahko prijavite prek spleta. Pasji kamp bo zanimiv in drugačen, trajal bo dva dni. Za vas in vašega pasjega prijatelja bo dobro poskrbljeno, tako obljubljata organizatorici delavnic, profesionalna fotografinja Katja Jemec in kinologinja Lana Premk, ki je prva v Sloveniji z uradno akademsko kinološko izobrazbo. Študirala je na veterinarski fakulteti na Dunaju. Oddajo je pripravila Loredana Vergan.
Žabe Podrevnice niso navadne žabe. To so pisane miniaturne žabice, ki živijo na drevju v deževnih pragozdovih v Srednji in Južni Ameriki. Oprijemalne blazinice na nožnih prstih jim omogočajo zelo dobro plezanje po drevju. Zakaj je žabica v naravi strupena, v ujetništvu pa ne, nam pove dober poznavalec, ljubitelj in gojitelj podrevnic Franjo Kovačič
Neveljaven email naslov