Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gost podcasta Zorni kot je Kidričan Vili Koderman, svetovno znani frizer, ki ga zunaj meja poznajo pod imenom Loui Ferry. Nedavno ga je na svojo modno revijo v Pariz povabil sam Giorgio Armani. Med drugim frizira svetovno znane zvezde. Kakšne so njegove izkušnje z zvezdniki? Kako je frizirati na prestižnih modnih revijah?
Gost podcasta Zorni kot je Kidričan Vili Koderman, svetovno znani frizer, ki ga zunaj meja poznajo pod imenom Loui Ferry. Nedavno ga je na svojo modno revijo v Pariz povabil sam Giorgio Armani. Med drugim frizira svetovno znane zvezde. Kakšne so njegove izkušnje z zvezdniki? Kako je frizirati na prestižnih modnih revijah?
Gost v podcastu Zorni kot je novinar Zmago Šalamun, odgovorni urednik spletnega portala Ovtar24 in Ovtarjevih novic, to je medijev, ki pokrivata območje Slovenskih goric. Z njim smo se pogovarjali med drugim o ustvarjanju lokalnega medija v časih, ki medijem in novinarjem niso najbolj naklonjeni, in o pomenu lokalnih informacij.
Gostja podkasta Zorni kot je profesorica baleta na Glasbeni šoli Slovenska Bistrica Matea Brečko, pred kratkim prejemnica Gerbičevega priznanja za izjemne dosežke na področju glasbene vzgoje in izobraževanja ter glasbenega poustvarjanja. Kako pomemben je ples oziroma balet za otroke in mladostnike v času pametnih telefonov, kako skozi poučevanje baleta sama doživlja to generacijo mladih? Kako ohranja njihovo motivacijo za dejavnost, ki zahteva veliko discipline in fizične vzdržljivosti? To je le nekaj iztočnic pogovora z gostjo.
Po skoraj letu dni je Maribor ponovno obiskal varuh človekovih pravic Peter Svetina. Za podkast Zorni kot smo se z njim pogovarjali tudi o težavah, s katerimi se obračajo nanj Mariborčani, o stanju človekovih pravic v državi in o njegovih bistvenih ugotovitvah po več kot polovici mandata.
Gostja podcasta Zorni kot je 77-letna frizerka iz Rogašovcev Margit Grah, ki jo je obrtno-podjetniška zbornica razglasila za lansko najstarejšo obrtnico v Sloveniji. Kljub starosti je še vedno aktivna in skrbi za pričeske številnih strank, tako slovenskih kot tudi tistih z avstrijske strani meje. Za seboj ima že 55 let dela, bila je začetnica ženskega frizerstva na zahodnem Goričkem, za poklic pa jo je navdušil oče, prav tako frizer.
Gost podkasta Zorni kot je Boris Krabonja – znani humanitarec in gonilna sila UP-ornika, humanitarnega društva, ki je pred dnevi praznoval sedem let obstoja. UP-ornik je svojevrstni fenomen v lokalnem okolju, saj deluje kot podaljšek državnih socialnih ustanov. Iz 3-članske ekipe je zraslo na 17-člansko, med njimi sta tudi psihoterapevt in pravnik. V sedmih letih je društvo, ki se financira večinoma iz donacij ljudi z vsega sveta, pomagalo skoraj osemsto gospodinjstvom in razdelilo za skoraj milijon in štiristo tisoč evrov pomoči.
"Skrbijo me ocene ... Počutim se depresivno in brez volje ... Doma doživljam nasilje ... Strah me je, da sem noseča ... Nimam prijateljev." To je le nekaj težav, s katerimi se otroci in mladostniki obračajo na svetovalce mreže Zveze prijateljev mladine za pomoč otrokom – na TOM telefon. O delovanju zaupnega telefona Tom telefon smo se pogovarjali z vodjo mariborske svetovalne skupine Kornelijo Kaurin. Na kak način svetovalci pomagajo? Kaj svetujejo staršem? Kakšni so današnji mladi in ali drži, da je pri njih vse več duševnih stisk? Kako se spopadajo s težavami, vezanimi na današnji čas, denimo na uporabo telefonov in družbenih omrežij?
Gost podcasta Zorni kot je ekonomist Boris Pleskovič, ki je bil na številnih funkcijah v Svetovni banki, v letih 1991-92 pa glavni ekonomski svetovalec predsednika slovenske vlade. Od leta 2001 je predsednik Svetovnega slovenskega kongresa, organizacije, ki se trudi povezati Slovence po vsem svetu. Teh je okrog pol milijona, največ v Združenih državah Amerike. Kako kot ekonomist ocenjuje trenutno stanje v Sloveniji in v globalnem gospodarstvu? Kak šen je status Slovencev po svetu, kako ohranjajo stik z domovino in kako jim pri tem pomaga Svetovni slovenski kongres?
Lanska raziskava o spoznavanju in zmenkih Slovencev je pokazala, da samski iščejo romantične partnerje pretežno na spletu, v veliki meri na največjem slovenskem spoznavnem portalu ona-on.com. Kako pravzaprav deluje sistem omenjenega portala in kdo so njegovi uporabniki? Je možno najti ljubezen ali celo sorodno dušo preko spleta in ali je iskanje partnerja po tej poti še vedno tabu tema pri nas? O vsem tem smo se pogovarjali s Tamaro Prejac Čas, urednico in vodjo projektov na portalu ona-on.
V podcastu Zorni kot je naš sogovornik Goran Šrok – Gogi iz Maribora, ki bo spregovoril o svoji izkušnji brezdomstva. Svojo življenjsko zgodbo Gogi – ki sicer danes ni več brezdomec, živi v neprofitnem stanovanju - pripoveduje brez zadržkov, iskreno in tudi duhovito, ob tem pa navrže kar nekaj modrosti.
V podkastu Zorni kot smo – ob 8. marcu, dnevu žensk – predstavili življenjsko zgodbo Ksenije Trs, poznana je kot potujoča knjižničarka bibliobusa. Njena zgodba je lahko marsikomu v navdih, tudi ženskam, ki doživljajo partnersko nasilje in bodisi ne upajo oziroma ne zmorejo zapustiti partnerja ali pa morda še zbirajo pogum za ta korak. Sogovornica je po mnogih letih partnerskega nasilja skupaj z otroki zapustila dom in se počasi postavila na svoje noge. Bridko izkušnjo je opisala tudi v knjigi Kdo se boji črnega moža?, ki jo v tem času predstavlja na literarnih večerih mnogokje.
Gostja podcasta Zorni kot je sociologinja, novinarka in pisateljica iz Maribora Danaja Lorenčič; pogovarjali pa smo se o njenem boju z lastnim perfekcionizmom, o čemer je nedavno izdala knjigo Nepopolna. Kako je spoznala, da je perfekcionistka? Kako je njen perfekcionizem vplival na njene partnerske odnose, delo v službi, materinstvo? V kolikšni meri je danes manj perfekcionistka kot nekoč?
Potem ko je v javnosti veliko pozornosti vzbudila novica, da nameravajo pri časniku Večer odpustiti nekaj zaposlenih, med njimi tudi novinarje, naj bi podobno veljalo za Radio City. Ali to drži, kakšni so načrti novih madžarskih lastnikov s tem mariborskim radiem in kaj bi spremembe na Radiu City lahko pomenile tako za njihov program kot tudi za lokalno radijsko krajino in širše, z gosti v podcastu Zorni kot.
Sogovornica v podkastu Zorni kot je učiteljica slovenščine na mariborski Osnovni šoli Prežihovega Voranca Mojca Andrej. Nedavno je pri založbi Litera izšel njen prvi roman Kavč učiteljice Veronike; v njem nastavlja ogledalo sodobni osnovni šoli in našemu šolskemu sistemu. Gostja v pogovoru med drugim pove, da so učitelji vse bolj zasuti z birokratskimi opravili, zmanjkuje pa jim časa za osnovno poslanstvo – poučevanje. Kako je biti učitelj v teh časih, kako je z avtoriteto učiteljev? Kakšni so današnji učenci in njihovi starši? Odlomkom pogovora, v katerem avtorica govori o svojih izkušnjah...
Podkast namenjen komentiranju in analiziranju aktualnih tem, ki so neposredno oz. posredno povezane s podravsko regijo.
V podcastu Zorni kot smo govorili o tem, da bo, po vzoru kriznega centra za otroke Palčica v Grosupljem, tudi Maribor kmalu dobil svoj krizni center za otroke do šestih let starosti. To bo drugi tovrstni center v Sloveniji. Za kakšen center bo pravzaprav šlo, zakaj bo prav Mariboru, kateri otroci najdejo svoj začasni dom v takšnih centrih in kam odidejo, ko ga zapustijo?
Gostja podkasta Zorni kot je 38-letna glasbenica, Ptujčanka Zvezdana Novakovič – vsestranska ustvarjalka, pevka, harfistka in skladateljica, ustvarja pa tudi iz gline. Pogovarjali smo se o glasbi, ustvarjanju, o tem, kako prijazno okolje je Slovenija za samostojne ustvarjalce na področju kulture in še čem.
V začetku septembra smo na Radiu Maribor uvedli novost, in sicer podkast Zorni kot. V njem se lotevamo aktualnih tem s področja politike, sociale, zdravstva itd. Katerih tem smo se lotili doslej, kateri podkasti so naleteli na največji odziv?
V tokratnem podcastu Zorni kot se bomo dotaknili problematike, ki je v Sloveniji precej pereča, in sicer, da je na delovnih mestih veliko bolniških odsotnosti. Te so neposredno povezane tudi z zdravjem in počutjem zaposlenih. Telesna nedejavnost, nezdrav sodobni življenjski slog zaposlenih – ki vključuje tudi sedeči položaj v službi - pomenita visoke stroške, to breme pa nosijo zdravstvena blagajna in delodajalci… Se delodajalci tega zavedajo? Kaj so pripravljeni storiti in kaj lahko storijo v tej smeri?
Predstavniki mariborskega Centra za pomoč na domu med drugim predstavljajo prostovoljski projekt Cimka, v okviru katerega so zaposleni izdelali terapevtske hobotnice in jih bodo za praznike razdelili njihovim uporabnikom. Govorimo pa tudi o delu, kadrovski sliki in ceni oskrbnin v tem zavodu, ki je letos praznoval 20-letnico delovanja.
Neveljaven email naslov