![Predsednik KPK-ja Boris Štefanec. Foto: BoBo Predsednik KPK-ja Boris Štefanec. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/06/05/65590459.jpg)
"Za neodvisno delovanje Banke Slovenije, ki ima v okviru svojega mandata široka pooblastila na področju nadzora bančnega sistema, spremljanja stabilnosti finančnega sistema in izvajanja denarne politike, sta integriteta in neodvisnost zaposlenih, še posebej pa članov sveta, bistvenega pomena," so za Slovensko tiskovno agencijo navedli v Banki Slovenije.
Zato so očitke viceguvernerju, kot je običajno v takšnih primerih, proučili z vidika pravil delovanja ustanove. Ugotovili so, da očitkov, ki sicer niso povezani z nalogami in poslovanjem Banke Slovenije, ne morejo v celoti preveriti in z gotovostjo ovreči.
Poudarili so, da ima Banka Slovenije kot delodajalec zelo omejene pristojnosti za tovrstno presojo, zato so se odločili, da na KPK-ju, ki ima širše pristojnosti pri preverjanju tovrstnih očitkov, vključno z možnostjo pridobivanja podatkov in dokumentov pri Fursu, vložijo zahtevo za preiskavo.
Zgodba sega mesec dni nazaj, ko je portal Požareport objavil, da naj bi Bošnjak utajil davek pri oddajanju stanovanja v Ljubljani. Podlaga za pisanje portala je bila pridobljena anonimna prijava na Fursu.
Stanovanje Marka Bošnjaka na Grablovičevi, veliko dobrih 40 kvadratnih metrov, naj bi viceguverner oddajal za 500 evrov mesečno, pri tem pa naj ne bi prijavljal dohodkov od oddajanja stanovanja. S tem naj bi državo prikrajšal že za več tisoč evrov, saj naj bi z oddajo stanovanja doslej zaslužil približno 30.000 evrov.
Zgodbo so naprej raziskovali na TV Slovenija. Bošnjaku, ki je lani neuspešno kandidiral tudi za guvernerja Banke Slovenije, so poslali vprašanja, ali ima res stanovanje, ki ga oddaja, in ali je plačal vse davke na prejeto najemnino.
Ta jim je odgovoril, da je davek za celotno obdobje oddajanja v najem plačal, plačilo pa je doseglo 2225 evrov. Predložil jim je tudi dokumente, ki izkazujejo, da ima najemnika in da ta plačuje najemnino ter da je prihodke prejel na transakcijski račun. Zatrdil jim je tudi, da je davčno napoved oddal, odmero pa od Fursa prejel v elektronski obliki.
A na Fursu so za TV Slovenija pojasnili, da odmera davka v elektronski obliki ne obstaja, ampak samo v fizični, te pa naj Bošnjak po poročanju Televizije Slovenija ne bi vložil.
Kljub drugačnim obljubam dokazil, da je plačal davek, na TV Slovenija od Bošnjaka nato niso prejeli, češ da jih od Fursa še ni dobil. A davčni svetovalec in nekdanji direktor Fursa (takrat še davčne uprave) Ivan Simič je pri tem za televizijo opozoril, da Furs za nevložene napovedi ne more vedeti.
Če so v tem primeru uvedli inšpekcijski postopek, za TV Slovenija na Fursu niso povedali, je pa zgodbo že pred dnevi pod drobnogled sam vzel KPK, kjer so se najprej lotili proučevanja, ali to sploh spada pod njihovo pristojnost.
So pa na TV Slovenija opozorili, da je prav mogoče, da je Bošnjak vložil samoprijavo in davek plačal za nazaj, tako da ga Furs ne more kaznovati. Globa v tovrstnih primerih sicer doseže od 250 do 400 evrov. Kot je ob tem opozoril Simić, pa za kaznivo dejanje tudi ne gre, ker je znesek tako nizek.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje