![Ustvarjalce bele knjige o šolstvu je presenetil oster odziv iz pedagoške stroke. Foto: BoBo Ustvarjalce bele knjige o šolstvu je presenetil oster odziv iz pedagoške stroke. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/01/22/65650677.jpg)
Sestava skupine za pripravo novo bele knjige o šolstvu, ki si jo je zamislil minister za izobraževanje Jernej Pikalo, je povzročila precej negodovanja med pedagoško stroko. Takoj po objavi imen sodelujočih v skupini deseterice, ki jo vodi direktor Instituta Jožef Stefan (IJS) Jadran Lenarčič, je bila sprožena peticija ‒ prvopodpisani so predsednica Zveze društev pedagoških delavcev Slovenije Klara Skubic Ermenc ter Damijan Štefanc in Mojca Kovač Šebart z ljubljanske filozofske fakultete ‒, ki jo je do srednega poldneva podpisalo več kot 500 podpisnikov, med njimi številni iz akademske sfere, kot tudi učitelji in vzgojitelji.
Avtorje peticije je med drugim zmotilo imenovanje direktorja IJS-ja za vodjo skupine, saj ne izhaja iz pedagoške stroke. "Nedvomno uspešen strokovnjak za področje robotike in dolgoletni direktor Inštituta Jožef Stefan, toda kakšne reference ima Lenarčič za vodjo priprave bele knjige s področja vzgoje in izobraževanja? Približno takšne, kot jih imamo podpisniki in podpisnice za vodjo strokovne skupine za pripravo bele knjige o zdravstvu. Ali bi nam zaupali vodenje takšne strokovne skupine?" so med drugim zapisali.
Na ministrstvu za izobraževanje so sicer presenečeni na ogorčenim odzivom pedagoške stroke in pojasnjujejo, da gre očitno za šum v komunikaciji in da bo stroka vključena v poznejših fazah. Novo, tretjo belo knjigo o šolstvu so si namreč zamislili precej drugače od predhodnic iz leta 1995 in 2011, ki sta bili precej obsežni. Bela knjiga iz leta 2011 je nastala, ko je ministrstvo vodil Igor Lukšič in jo je pripravljalo 21 strokovnjakov, gre pa za več kot 500 strani obsežen dokument.
Nova šolska bela knjiga naj bi bila "kvantitativno krajša, kvalitativno širša", je pojasnila koordinatorka strokovnega telesa za pripravo bele knjige Mija Javornik. Kot pravi, je nova šolska bela knjiga potrebna, ker se je treba odzvati na nove družbene spremembe, ki so nastale v zadnjem desetletju. Bela knjiga 2011 ni bila slaba, vendar nima odgovorov na spremembe, ki so se zgodile, meni Javornikova.
Zakaj so slovenski učenci demotivirani?
Med primeri, na katere naj bi skušali z novo belo knjigo odgovoriti, je navedla dejstvo, da so denimo slovenski učenci po raziskavah nadpovprečni glede na druge članice OECD-ja, toda njihova motivacija je podpovprečna. "Želimo odgovoriti, kaj je vzrok," je dejala.
Nova bela knjiga, ki naj bi nastala do novembra, kot še dodaja Javornikova, ne bi nastajala zgolj v krogu izbrane deseterice, temveč naj bi bil proces bolj odprt. Tako so na izobraževalnem ministrstvu na regijskih posvetih evidentirali 85 strokovnjakov, s katerimi bi lahko pripravljavci bele knjige sodelovali. Številni med izbranci so sicer med podpisniki peticije.
Sicer pa naj bi bila bela knjiga le del procesa, saj ne bo predlagala "kurikularnih rešitev", temveč bo to pozneje naloga Nacionalnega kurikularnega sveta.
Ker smo si na MIZŠ-ju pri ustvarjanju nove bele knjige zamislili pristop iz drugega zornega kota, je Javornikova poudarila, da so se odločili, da bi pripravo nove vizije slovenskega izobraževalnega sistema vodil vizionar, kot je trenutni direktor IJS-ja.
Treba se je razvijati in biti najboljši
Jadran Lenarčič, ki je vodenje skupine sprejel po povabilu ministra Pikala, priznava, da sicer nikoli ni učil v šolah, je pa vseeno univerzitetni profesor.
"Moramo povezati celotno izobraževanje. Sem specialist za izgradnjo ustvarjalnih okolij, kako ustvariti okolja, če želiš biti ustvarjalen, boljši od drugih," je pojasnil in dodal, da gre za pomembno komponento, če želimo biti ustvarjalni v prihodnosti.
"Ko sem videl, kako izgleda finska bela knjiga, sem videl, da potrebujejo takšne ljudi, kot sem jaz. Tam so opisani izzivi, ki jih bo Finska doživela in zato želijo biti najboljši na svetu. To, kar so Finci napisali, je to, kar bi sam napisal," je še dejal Lenarčič. Sam pa vidi največjo slabost v majhni dodani vrednosti Slovenije, ki je pod evropskim povprečjem in onemogoča dovolj velika vlaganja v raziskave in razvoj. "Treba se je razvijati, konstantno biti najboljši in tekmovati s svetom," je še poudaril.
Zaradi burnega odziva glede sestave skupine za pripravo Bele knjige se zdaj odpira vprašanje, ali bo sestava ostala enaka, kot je bilo predvideno, saj naj bi Alenka Švab s Fakultete za družbene vede v Ljubljani že odstopila.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje