![](https://img.rtvcdn.si/upload/Slovenija/rtv2_2.jpg)
Po besedah Damjanića je namreč temeljni problem v razvojnih sredstvih, vezanih v Banki Slovenije oziroma delnicah Eutelsat Comunication za financiranje. Ta sredstva po njegovem mnenju predstavljajo družinsko srebrnino, ki bi morala biti porabljena za razvoj, a je bila porabljena tudi za program.
Pri tem je kot problematičnega izpostavil zlasti nakup licence za oddajo Piramida ter financiranje nadaljevanke Strasti in nadaljevanke Danes gor, jutri dol.
Za Damjanića je vrhunec predstavljala odločitev vodstva, da bo Strasti nadomestila z Danes gor, jutri dol in jo financirala iz omenjenih razvojnih sredstev. To je nadzorni svet zavrnil in razvojna sredstva vrnil nazaj v razvojni sklad, vendar je programski svet nadaljevanko potrdil, zato mu ni preostalo drugega, kot da to potrdi in za nadaljevanko odobri 825.000 evrov iz razvojnih sredstev.Glažar: Odstop pomeni poziv k zamenjavi Možine
Tudi Glažar se je za odstop med drugim odločil zaradi financiranja nove nadaljevanke ter zaradi neizpolnjevanja vodstva zakonskih normativov v zvezi z neodvisnimi avdiovizuelnimi deli slovenskih producentov. "Pri slednjem se je položaj od leta 2006 izboljšal, vendar ne na račun načrtnega delovanja televizije," je dejal.
Njegov odstop, kot je dejal, pomeni poziv generalnemu direktorju RTVS-ja Antonu Guzeju, naj zamenja direktorja televizije Jožeta Možino, ne pa tudi direktorja Radia Slovenija Vinka Vasleta. Ta po njegovem mnenju radio vodi dobro. Tudi za Guzeja meni, da svojo funkcijo opravlja "zadosti dobro" in da mu je zavod uspelo potegniti iz rdečih številk.
Na vprašanje, ali njun odstop pomeni pritisk politike na vodstvo RTVS-ja, Damjanić odgovarja, da v tej zadevi nastopata predvsem kot nadzornika in da ju zato zanima predvsem poslovanje javnega zavoda. Glažar pa je ocenil, da bo politika imela "vedno prste" pri kadrovanju na RTVS, vendar pa bi po njegovem mnenju morala paziti predvsem na to, da bi postavljala sposobne ljudi na prava mesta.
Kulturno ministrstvo je v izjavi za javnost zapisalo, da je dovolj zgovorno dejstvo, da sta sočasno izstopila dva člana nadzornega sveta RTVS-ja. "Upamo, da tudi za tiste, ki so doslej na vse možne načine branili televizijo, način dela programskega sveta in urednikov ter nezakonito, škodljivo in netransparentno porabo javnih sredstev."
Damjanić: Ne gre za konflikt interesov
Damjanić meni, da pri tem, ko je v svojih kolumnah v nekaterih medijih zaradi poročanja o aferi Ultra javno kritiziral vodstvo TV Slovenija, ni šlo za konflikt interesov. Kot je dejal, mu namreč določila o delu člana nadzornega odbora ne prepovedujejo javno razmišljati o stvareh, ki jih zaznava v družbi, kot nadzornik pa sicer opravlja izključno nalogo, ki mu jo nalaga nadzorništvo. S predsednikom Zaresa Gregorjem Golobičem pa sta sicer, kot je dejal, prijatelja in znanca.
V konfliktu interesov po njegovem tudi ni bil takrat, ko je javnomnenjska agencija Ninamedia, katere direktor je, kot podizvajalec sodelovala z RTVS-jem.
Prav tako odstop dveh nadzornikov ni presenetil poslanca Zaresa Franca Jurija in Cvetke Zalokar Oražem. Odstop je po njunem namreč le nadaljevanje telenovele v zavodu, kjer "obstaja izrazita politična trdnjava, ki ne pusti ugotoviti, kaj se dogaja s sredstvi RTVS". Hkrati sta odstopa po besedah Jurija dokaz, da so stvari, o katerih so nedavno poslanci razpravljali v DZ-ju, "še kako aktualne".
Glažar: Ostop ni povezan z imenovanje v Sod
Glažar pa je na vprašanji, ali je res, da ga je vlada imenovala za člana nadzornega sveta Slovenske odškodninske družbe, in ali je njegov odstop morebiti povezan tudi s tem, odgovoril, da informacija o njegovem imenovanju drži, da pa odstop ni povezan s tem. Po njegovem mnenju se namreč "ta zgodba še niti ni začela".
Povedal je še, da je nadzorni svet obravnaval tudi poslovanje Ninamedie z RTVS in pri tem ugotovil, da "nobena od aktivnosti ni v neskladju z zakonom o RTVS in da Damjanić svojo funkcijo lahko normalno opravlja".
Damjanića imenoval LDS, Glažarja SNS
Kot je znano, nadzorni svet RTVS sestavlja pet predstavnikov državnega zbora, štirje predstavniki vlade in dva predstavnika zaposlenih. Tako Damjanića kot Glažarja je v nadzorni svet imenoval državni zbor, pri čemer je Damjanića predlagal LDS, Glažarja pa SNS.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje