![Pri časopisu The Guardian Australia so v roke dobili več kot 2.000 poročil o incidentih, ki vključujejo očitke prosilcev za azil, tudi otrok, nastanjenih v azilnih centrih na otoku Nauru in na otoku Manus. Foto: Amnesty International](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/08/10/65335294_clipboard01.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/08/11/65335528_amnesty.jpg)
"Begunci v avstralskih azilnih centrih na tihomorskih otokih, ki trdijo, da so žrtve spolnih napadov, lažejo, da bi v Avstraliji dobili status begunca," je dejal Dutton.
Po njegovih besedah gre v številnih primerih za lažne obtožbe, s katerimi skušajo ljudje, ki so plačali tihotapcem, da bi prišli v Avstralijo, vstopiti v državo. "Nekateri so šli celo tako daleč, da so se sami poškodovali ali se zažgali, da bi prišli v Avstralijo, in zagotovo so nekatere obtožbe lažne," je dejal za sydneyjski radio 2GB in dodal, da avstralska vlada ne bi trpela zlorab v azilnih centrih.
Otroci žrtve v več kot polovici primerov
Pri časopisu The Guardian Australia so v roke dobili več kot 2.000 poročil o incidentih, ki vključujejo očitke prosilcev za azil, tudi otrok, nastanjenih v azilnih centrih na otoku Nauru in na otoku Manus. Prosilci za azil poročajo o napadih, spolnih zlorabah in duševnih stiskah. Incidenti naj bi se zgodili med avgustom 2013 in oktobrom 2015. Več kot polovica prijavljenih primerov naj bi se nanašala na otroke, čeprav je med nameščenimi v azilnih centrih le okoli 18 odstotkov otrok.
Med primeri, ki jih navajajo poročila, je prijava nekega dečka, ki naj bi mu pazniki grozili s smrtjo, pa tudi prijava mlade prosilke za azil, ki so ji pazniki dovolili daljše tuširanje le v zameno za spolne usluge. Daljše pridržanje naj bi bilo eden izmed razlogov za domnevne primere samopoškodovanja, razkrivajo poročila.
Strožja azilna politika
Tudi nevladni organizaciji Amnesty International ter Human Rights Watch sta prejšnji teden opozorili, da prosilci za azil na otoku Nauru doživljajo resne zlorabe in zanemarjanja ter da z njimi delajo nečloveško.
Avstralija od leta 2013 izvaja azilno politiko, v okviru katere vojaške ladje prestrežejo plovila z migranti in jih napotijo v drugo smer, še preden dosežejo celino. Pošljejo jih bodisi nazaj na njihovo izhodiščno točko, ki je po navadi Indonezija, bodisi v centre za priseljence na tihomorskih otokih Papua Nova Gvineja in Nauru. Azilne centre upravljajo zasebna podjetja. Prosilci za azil se ne smejo naseliti v Avstraliji, niti če se izkaže, da gre za resnične begunce.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje