Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Svoja dela bodo predstavili trije tuji gostje 35. Slovenskega knjižnega sejma. Vsi v svojih delih segajo v turbulentni čas konca 19. in prvih desetletij 20. stoletja. Francosko pisateljico Véronique Olmi je tako presunila zgodba o Jožefini Bakhiti, sužnji, ki je postala nuna, da je o njej napisala biografski roman. V romanu Bakhita, ki ga je prevedla Janina Kos, pripoveduje o deklici, rojeni v Darfurju v Sudanu, ki so jo v drugi polovici 19. stoletja pri sedmih letih ugrabili trgovci s sužnji in jo kar petkrat prodali različnim gospodarjem. Osvobojena je bila v Italiji, kjer je postala nuna, pol stoletja po svoji smrti pa je bila razglašena za svetnico. Pisateljica se poglablja v notranjo moč zlorabljene deklice, ki ji uspe preživeti nečloveško trpinčenje, in v tenkočutnem portretu odrasle Bakhite odstre podobo temnopolte ženske, ki s sočutjem in človečnostjo preseže vsa rasistična ponižanja. Pisateljica prikaže, kako je fašistična oblast v Italiji zlorabljala Bakhitino zgodbo za lastno propagando in kako rasizem in suženjstvo tudi v današnjem svetu še nista odpravljena. Aleksandar Gatalica, eden najvidnejših sodobnih srbskih pisateljev, v svojih delih pogosto sega v preteklost. V prevodu Mateje Komel Snoj dobivamo v branje njegov roman Nevidni, v katerem se duhovito poigrava z idejo o rojstvu moderne umetnosti. Avtor se sprašuje, kako je po prvi razstavi impresionistov leta 1874 lahko prišlo do tako nepričakovanega razvoja moderne umetnosti, ko pa sta jo sprva spremljala samo zasmehovanje in prezir. Na ozadju zgodovinskih dejstev ustvari povsem fiktivno pripoved z zanimivimi portreti najvidnejših imen modernega slikarstva. Španski pisatelj José Morella se slovenskim bralcem predstavlja z romanom Kakor poti v megli, ki ga je prevedel Ferdinand Miklavc. V njem prikliče iz pozabe zgodbo o avstrijskem psihoanalitiku, utopičnem mislecu in anarhistu Ottu Grossu, ki se je zavzemal za socialno pravično družbo, osvobojeno vseh nazadnjaških predsodkov in strogih družbenih norm. V romanu je izrisana podoba prvih desetletij 20. stoletja, ko je človeštvo ustvarilo veliko lepega in naprednega, hkrati pa so se že rojevale totalitarne ideologije, ki so Evropo pahnile v temo. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Petra Hauc
Poezija Braneta Senegačnika se ne pridružuje prevladujočemu toku sodobnih pesniških glasov, zato je s svojo duhovno globino in klasično estetiko toliko dragocenejša. Pesnik bo v oddaji spregovoril o svoji sedmi pesniški zbirki z naslovom Pogovori z nikomer, v kateri se dotika presežnih, metafizičnih razsežnosti bivanja. Izrazito avtorski rokopis prinaša tudi poezija Anje Golob. O njeni izjemnosti govorita kar dve Jenkovi nagradi, o prelomnih učinkih, ki jih pesnica s svojo držo prinaša v naš literarni prostor, pa njena zelo obiskana javna branja in celo razprodani ponatisi posameznih zbirk. Pesnica je svojo četrto pesniško zbirko naslovila kar s celo pesmijo in v njej z natančno, izčiščeno govorico združila intimo in družbeni angažma. Z osredotočenostjo na detajl in s pozornim opazovanjem duševnih in telesnih reakcij svojih junakov se v svojih kratkih zgodbah ukvarja Ivan Antić – eden vidnejših srbskih prozaistov mlajše generacije. Po odmevni knjigi kratke proze Tonus so zdaj tu Membrane, membrane, njegovo drugo delo, ki ga je v slovenščino odlično prevedla Sonja Polanc. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Petra Hauc
Ob sedemdesetletnici Marjana Strojana je izšla pesnikova osma pesniška zbirka z naslovom Hribi, oblaki, lepe pozdrave, ki znova potrjuje avtorjevo mojstrstvo. Pesnik nas popelje skozi zgodovino svetovne lirike od antike do današnjih dni. Ko v izbrušenih pesniških oblikah vzpostavlja dvogovor s pesniškimi mojstri, spregovori o lastni življenjski izkušnji, ki jo določata predvsem občutenje ljubezni in soočanje z njeno izgubo. Tematsko je posebej izpostavljen cikel Zimsko popotovanje, ki sta ga navdihnila Schubertova glasba in pesmi Wilhelma Müllerja v istoimenski romantični mojstrovini. Ena od tem, ki se jim v svojem opusu posveča kipar, pesnik in esejist Jiři Kočica, je umetnost kot etično dejanje in o tem piše tudi v svojem romanesknem prvencu Izvirnik. Tematska iztočnica, ki sproži dogajanje, je slovita Fontana Marcela Duchampa, s katero je umetnik leta 1917 odprl poglavje ready made umetnosti. O etičnih vprašanjih govori tudi romaneskni prvenec Hvala za škarje Tine Bilban. Nova odkritja na področju genetike so pisateljico spodbudila, da je pronicljivo spregovorila o našem odnosu do znanosti in o strahu, ki ga v nas zbuja genski inženiring. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
Dragan Velikić, dobitnik 34. mednarodne nagrade Vilenica, sodi s svojim opusom v sam vrh sodobne srbske proze. Njegova dela so prevedena v petnajst jezikov, izhajajo v visokih nakladah, nagrajujejo jih kritiki in po njih množično segajo bralci. Velikić je portretist srednjeevropskega prostora, popotnik med Beogradom, Puljem, Budimpešto, Dunajem in Berlinom, kartograf utripa človeškega srca na prelomnicah osebnih biografij in družbenih pretresov. V oddaji bo odstrl pogled v svojo poetiko, v kateri se prepletata avtobiografija in fikcija, ter spregovoril o pomenu lastne življenjske izkušnje, iz katere črpa navdih za svoja dela. Bogat vir avtorjevega ustvarjanja so pisma, fotografije, dokumenti prednikov, v katerih odkriva zamolčano in pozabljeno, a na nek način vselej prisotno. Družinska zapuščina je navdihnila tudi Veroniko Simoniti, ki se z vsakim novim delom izraziteje vpisuje v sodobno slovensko prozo. V romanu Ivana pred morjem portretira usodo ženske, rojene na začetku 20. stoletja, in pripoveduje zgodbo o prostoru in času, o ljubezni in intimi, v katero vdira zunanji svet. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
Že dolgo smo na našem knjižnem trgu pogrešali novo monografijo o Ivanu Cankarju. V Cankarjevem letu jo je napisal ddr. Igor Grdina, ki je združil literarno in zgodovinsko znanost in ustvaril strokovno poglobljeno, hkrati pa berljivo delo. Pisanje Igorja Grdine je usmerjeno k pisateljevemu življenju, pri čemer avtor prikaže vpliv različnih življenjskih situacij na oblikovanje Cankarjeve osebnosti in njen odsev v pisateljevih delih. V sedmih poglavjih so prikazana različna obdobja Cankarjevega življenja in tematizirane različne plati pisateljevega delovanja. Veliko izvemo o Cankarjevem odnosu do matere in drugih družinskih članov, do njegovih ljubezenskih izbrank ter do drugih umetniških ustvarjalcev, posebej pa so poudarjeni tudi Cankarjevi umetniška občutljivost in samozavest ter njegov politični angažma. Igorju Grdini je uspelo izvrstno izrisati portret literarnega genija, hkrati pa nam približati idejne in umetnostne tokove ter družbene in politične značilnosti časa, v katerem je Cankar živel. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
Da sta otroštvo in odraščanje elementarna lekcija življenja, spoznavamo ob branju romanov Belo se pere na devetdeset Bronje Žakelj in Jaz sam Sarivala Sosiča. Bronja Žakelj nagovarja v svojem prvencu z intimistično pisavo pokojno mamo in se skozi prvoosebno pripoved odraščajoče deklice spominja družinskega vsakdana, ki sta ga boleče zaznamovali mamina bolezen in smrt. Avtobiografski roman, v katerem avtorica popisuje tudi svoje premagovanje hude bolezni, je nežen, presunljiv, osvobajajoče iskren in prav nič patetičen. Avtobiografsko je obarvan tudi roman Jaz sam Sarivala Sosiča, v katerem avtor popisuje svoje odraščanje in dozorevanje v družini, kjer so prepiri staršev običajen del vsakdana. Pisatelju uspe čutnonazorno poustvariti družinsko ozračje, ki niha med svetlobo in temo in se poglobiti v čustvovanje vseh treh protagonistov. K izvirnosti romana prispeva tudi slog pisanja, ki ustvarja iz vsakdanjosti presežnost in iz bolečine lepoto. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
Tokrat bodo predstavljene leposlovne novosti izpod peres avtorjev in avtorice treh generacij. Jože Snoj je obogatil svoj obsežen pesniški, pripovedni in esejistični opus z novo pesniško zbirko, ki je izšla ob avtorjevi 85-letnici. Zbirka Stihožitja in distonije prinaša pesmi o minevanju in življenjskem vitalizmu ter o pesnikovi povezanosti z naravo kot prizoriščem bivanjske lepote in smisla. Vladimir P. Štefanec pripoveduje v svojem novem romanu Najlepša neznanka svetloba o družini fotografov v majhnem slovenskem mestu v prvi polovici 20. stoletja. Pisatelja zanimata fenomena svetlobe in fotografije in njuna povezanost z notranjim svetom romanesknih junakov. Nina Dragičević je skladateljica, glasbenica, pesnica in esejistka, ki posveča tudi v pesmih veliko pozornosti zvoku. V njenem pesniškem prvencu z naslovom Ljubav reče greva se družbena angažiranost prepričljivo prepleta z intimo. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Petra Hauc
Jacques Prévert velja za enega najbolj priljubljenih pesnikov 20. stoletja. Njegovo legendarno pesniško zbirko Besede (1946) lahko zdaj v sijajnem prevodu Aleša Bergerja prvič v celoti preberemo v slovenščini. Gre za evropsko pesniško uspešnico, ki prinaša tako socialno angažirana besedila kot drobne poetične utrinke vsakdanjika, predvsem pa pesnik v zbirki izraža svoj upor zoper vojno, klerikalizem in sprijenost političnih elit ter sočutje do tistih, ki jih pestijo krivice in nesmisli tega sveta. O Besedah bosta spregovorila prevajalec Aleš Berger in avtor spremne besede dr. Primož Vitez. V drugem delu oddaje bomo predstavili obsežen roman Jakobove bukve izpod peresa Olge Tokarczuk, ki sodi s svojim opusom v sam vrh sodobne poljske književnosti. Pisateljica pripoveduje v Jakobovih bukvah o Poljski v drugi polovici 18. stoletja, o poljskih Judih in o verski doktrini judovskega heretika Jakoba Franka, ki pri iskanju prave vere in poti za svoje ljudstvo ni izbiral sredstev. Avtorica prikaže njegova prizadevanja, da bi povezal judovstvo in krščanstvo, in kritično spregovori o poljskem antisemitizmu in poljski kolonialni preteklosti. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
V prvem delu oddaje bo Dušan Merc predstavil svoj roman Slepe miši, v katerem pripoveduje o procesu proti t.im. bolgarski navezi v osemdesetih letih minulega stoletja. Na vojaškem sodišču v Ljubljani so bili zaradi teroristične in vohunske dejavnosti obsojeni na zaporne kazni nedolžni bolgarski in jugoslovanski državljani. Protagonist romana je knjižničar, ki je bil tudi sam osumljen sodelovanja z domnevno teroristično in vohunsko skupino. Po dvaintridesetih letih, ko mu pride v roke knjiga »1984 – Orwellovo leto Agopa Stepanjana« Igorja Omerze, se želi spoprijeti s svojo preteklostjo in razčistiti, zakaj se mu je uspelo izogniti procesu in obsodbi. V romanu, ki ima za osnovo precej avtobiografskih prvin, pisatelj razkrije delovanje bivšega režima, ki je bil nenehno na preži za sovražniki in je v svojem kolesju uničeval življenja posameznikov in njihovih najbližjih. Drugi del oddaje bo posvečen sodobni madžarski poeziji in sicer se bodo predstavili Ottó Tolnai, István Vörös in Roland Orcsik. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Petra Hauc
Na 34. slovenskem knjižnem sejmu je bila država v središču Madžarska, častni gost prireditve pa Péter Nádas, eden najvidnejših sodobnih madžarskih in evropskih pisateljev. Za svoja dela je prejel številne domače in mednarodne literarne nagrade, pred dvajsetimi leti tudi nagrado Vilenica. V slovenščini lahko prebiramo štiri njegova dela; pred kratkim smo dobili v prevodu Marjance Mihelič v branje Vzporedne zgodbe, monumentalni roman o 20. stoletju. V njem nas pisatelj popelje v vrtince evropske zgodovine, posveča pa se tudi človekovi intimi, predvsem razmerju med telesom in duhom. Na dva tisoč straneh spremljamo množico junakov različnih narodnosti, katerih življenjske zgodbe se med seboj prepletajo, usodo vseh pa močno zaznamujejo totalitarne ideologije. Pisatelj bo spregovoril tudi o svoji osebni zgodbi, ki se je odvijala v tragičnih razmerah komunistične diktature na Madžarskem. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Petra Hauc
Ilija Trojanow, prejemnik letošnje mednarodne nagrade Vilenica, je pisatelj z izkušnjo večjezičnosti in večkulturnosti. Rodil se je leta 1965 v Sofiji, a kot šestleten deček se je s staršema podal na pot iz Bolgarije v italijansko begunsko taborišče in potem v Nemčijo, kjer je družina poiskala politično zatočišče. Bivanje na različnih celinah je stalnica v njegovi biografiji, lepota sveta, ki ga bogatijo različni jeziki in kulture, pa tematika njegovih del. Osrednje mesto ima v njegovem opusu roman Zbiralec svetov, v katerem je pisatelj upodobil angleškega popotnika, raziskovalca, pisatelja, vojaškega častnika in diplomata Richarda Francisa Burtona. Tudi kadar je Trojanow v svojih delih zazrt v preteklost, presega določen čas. Tako so v njegovih romanih nanizane številne zgodbe, ki govorijo o kompleksnosti človeške eksistence, časa in zgodovine. Njegovo angažirano pisanje se dotika tudi nadzorovanja in političnega nasilja v komunistični Bolgariji in v današnjem svetu, ekoloških problemov, usode posameznika v kapitalistični družbi in begunske problematike. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
Tri avtorice bodo odstrle pogled v zelo osebno, intimno tematiko. Monika Žagar pripoveduje v romanu Košček čokolade v pasji dlaki o mednarodni posvojitvi otrok in o vseh birokratskih ovirah, s katerimi se pri posvojitvi sooča zakonski par. Prvoosebna pripovedovalka Paula ni prav nič zavita v samopomilovanje, ker nima bioloških otrok, ampak si želi ustvariti z ljubeznijo in varnostjo obdano družinsko okolje. Ana Pepelnik izpoveduje v pesniški zbirki Tehno tesnobna občutja, ki jih prinaša poporodna depresija, in mojstrsko zlije ritem pesmi z utripom svojega srca. Iz globin teme ji uspe poiskati pot k miru, upanju in ljubezni. Zbirka Tehno odseva brez sentimentalnosti in patetike presunljivo srčno kartografijo mlade ženske. Homofobija, hinavščina, pehanje za lastne koristi, pomanjkanje širine in odprtosti – vsa ta družbena stanja doživljajo kritičen pretres v pesniški zbirki Premalo vljudna Nataše Velikonja. Avtorica je kritična tudi do svojega ožjega okolja, do lezbične skupnosti, ki ji nista tuja oportunizem in površno, plitko razumevanje lastnega položaja v družbi. Vsa tri v oddaji predstavljena dela spletajo tesno vez med življenjem in literaturo. Avtorica oddaje: Alenka Zor Simoniti Režiserka: Magda Lapajne
Neveljaven email naslov