![Poročilo temelji na predpostavki, da bodo članice Unije uresničile strukturne reforme in fiskalno konsolidacijo. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/12/18/64945268_evro.jpg)
![Staranje](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/12/18/64945269_staranje.jpg)
Brez ustreznega ukrepanja se lahko slovenski dolg do leta 2030 povzpne na 105,5 odstotka BDP-ja, opozarja v poročilu o fiskalni vzdržnosti za leto 2012. Evropski komisar za denarne in gospodarske zadeve Olli Rehn je pri tem Slovenijo opozoril, da je za zagotavljanje srednje- in dolgoročne fiskalne vzdržnosti zelo pomembno izvesti pokojninsko reformo ter da je treba vzeti svarila glede fiskalne vzdržnosti zelo resno.
"Vem, da poteka v Sloveniji zelo živahna in intenzivna razprava. Rečem lahko le to, da upam, da bodo skrbi glede fiskalne vzdržnosti v povezavi s pokojninsko reformo in drugimi politikami vzete zelo resno, saj je to velik izziv za Slovenijo. Sploh pa je zagotavljanje fiskalne vzdržnosti z odločnim ukrepanjem na področju pokojninske politike predvsem v korist slovenskega gospodarstva in ljudi," je poudaril Rehn.
Morebitni referendumi niso upoštevani
Poročilo sicer temelji na predpostavki, da bodo članice Unije uresničile strukturne reforme in fiskalno konsolidacijo, ki so jih začrtale v nacionalnih proračunskih in reformnih programih do leta 2014. Komisija tako v oceni, da Sloveniji ne grozi kratkoročni fiskalni stres, ne upošteva tveganj, ki jih prinašajo morebitni referendumi o slabi banki, državnem holdingu in proračunu.
Komisija je sicer v poročilu med drugim zapisala, da bi se morala Slovenija osredotočiti na odločno izvajanje ukrepov za krepitev fiskalne vzdržnosti, pri čemer je za dolgoročno vzdržnost javnih financ nujno nadaljnje omejevanje rasti izdatkov, povezanih s staranjem, tudi skozi pokojninsko reformo.
Slovenija bo imela višje izdatke zaradi staranja kot Unija
Javni izdatki, povezani s staranjem, bodo namreč po projekcijah komisije v obdobju 2010-2060 v Sloveniji zrasli občutno bolj kot v povprečju v EU-ju - za 10,3 odstotne točke BDP-ja, medtem ko naj bi se v povprečju povečali za 2,9 odstotne točke BDP-ja. Samo javni izdatki za pokojnine pa naj bi se v omenjenem obdobju v Sloveniji povečali za 7,1 odstotne točke BDP-ja, v povprečju v EU-ju pa za 1,4 odstotne točke. Izdatki za zdravstveno varstvo pa naj bi v Sloveniji zrasli za 2,7 odstotne točke, v EU-ju pa za dve odstotni točki.
Slovenija mora po navedbah komisije izvesti ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti in zapolnitev fiskalne vrzeli, s katerimi bo javnofinančno bilanco na strukturni in primarni ravni, torej brez upoštevanja obresti in gospodarskega cikla, trajno izboljšala za 7,6 odstotne točke BDP-ja, medtem ko je v povprečju v EU-ju potrebno izboljšanje za 2,7 odstotne točke BDP-ja.
Če ne bomo ukrepali ...
Brez ustreznega ukrepanja se lahko dolg Slovenije po projekcijah komisije poveča z 62,3 odstotka BDP-ja v letu 2014 na 75,5 odstotka BDP-ja v letu 2020 in celo na 105,5 odstotka v letu 2030. Slovenija se mora zato po navedbah komisije potruditi, da bo to preprečila.
Komisija je v preteklih dneh objavila tri poročila - o fiskalni vzdržnosti, kakovosti javnih izdatkov ter proračunskih primanjkljajih in presežkih, ki jih je komisar Rehn priporočil za "božično branje", saj bodo januarja o njih razpravljali finančni ministri območja evra in vsi finančni ministri EU-ja.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje