![Čez dve leti bomo praznovali stoletnico začetka prve svetovne vojne, zato želijo s projektom Europeana shraniti in ohraniti dragocene dokumente za prihodnje generacije, jih digitalizirati in narediti javno dostopne. Uspešnost projekta je odvisna predvsem od pripravljenosti posameznikov za odkrivanje spominov, fotografij in predmetov svojih prednikov. Na sliki zgodba Otta Arndta. Foto: http://www.europeana1914-1918.eu/sl](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/03/21/64866157_europeana.jpg)
![V nemškem jeziku zapisane pesmi in ilustracije vojne iz septembra leta 1914.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/03/21/64866158_clipboard01.jpg)
Projekt, ki ga vodi Evropska digitalna knjižnica, temelji na principu množičnega prispevanja dokumentov iz prve svetovne vojne. Javnost lahko do njih dostopa prek digitalnih arhivov, ki na enem mestu ponujajo tovrstne dokumente in predmete kulturne dediščine.
Po besedah predstavnice projekta Europeana 1914-1918 v Sloveniji in vodje službe za digitalno knjižnico v Narodni in univerzitetni knjižnici Karmen Štular Sotošek želijo s spodbujanjem posameznikov k odkrivanju spominov, fotografij in predmetov svojih prednikov ustvariti edinstven vseevropski virtualni arhiv 1. svetovne vojne. V ta namen bodo dneve zbiranja spominov pripravili v Novi Gorici, Mariboru in Celju.
28. marca bodo Dnevi zbiranja spominov, podnaslovljeni 1. svetovna vojna skozi dokumente vsakdanjega življenja, potekali v Knjižnici Franceta Bevka v Novi Gorici, 19. aprila v Vojaškem muzeju Slovenske vojske v Mariboru in 23. maja v Osrednji knjižnici Celje. Prinesene prispevke bodo pregledali strokovnjaki in zgodovinarji, ki bodo komentirali tudi njihovo pomembnost, prisotni pa bodo tudi digitalizatorji in katalogizatorji, ki jih bodo naložili na spletni portal Europeana. V Sloveniji bodo pozneje dostopni tudi na portalih dLib in Kamra.
Eni bolj, drugi manj radodarni s spomini
Do zdaj so takšne in drugačne spomine iz prve svetovne vojne zbirali v Nemčiji, Veliki Britaniji in Luksemburgu. V večjih mestih po Nemčiji je potekalo devet dogodkov, na katerih so zbirali spomine in zgodbe, povezane z družinskimi zgodovinami. Zbrali so 25.000 digitalnih slik, med drugim gre za ročno narisane zemljevide, neobjavljene dnevnike, portrete, skice in fotografije. Po besedah zgodovinarja Franka Drauschkeja iz Berlina je zanimiva razlika med nemškimi in britanskimi lastniki takšnih spominov. Če so v Nemčiji ljudje prispevali cele škatle gradiva, so v Veliki Britaniji posamezniki prinašali manj predmetov.
Trenutno je na Europeani dostopnih skoraj 250.000 digitalnih vsebin iz Slovenije, med katerimi je NUK, partner projekta v Sloveniji, prispeval 205.000 enot kulturne dediščine. Vseh dokumentov, dostopnih na Europeani, je 20 milijonov.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje